# Сухумі

місто
| Сухумі
 |
| --- |
| Аҟәа, სოხუმი |
|

|  |
| --- |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 43°0'13"N, 41°1'9"E
 |
| Країна | Ґрузія, Републіка Абхазія |
| Админединка |  Абхазька Автономна Республіка, Абхазьке князівство, Кутаїська губернія, Сухумський округ, Соціалістична Радянська Республіка Абхазія, Абхазька Автономна Радянська Соціалістична Республіка, Сухумський муніципалітет (автономна республіка, уряд в екзилі, мхаре) |
| Админцентр для | Републіка Абхазія, Сухумський район, Соціалістична Радянська Республіка Абхазія, Абхазька Автономна Радянська Соціалістична Республіка, Абхазька Автономна Республіка, Сухумський муніципалітет |
| Жытелїв
 | **Помилка Lua у Модуль:Wd у рядку 2006: attempt to concatenate a nil value.** |
| Розлога
 | 27 Квадратный кілометер
 |
| Поштовы індексы | 384900, 6600 |
| Часова зона | UTC+3:00, московський час |
| Надморьска вышка
 | 20 метер |
| Братьскы міста | Тирасполь, Бандирма, Курьск, Нижнїй Новгород, Краснодар |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Вебова сторінка
 |  |
|  Медіа у Вікіскладї

---

GND:4257217-4;

---

Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Encyclopædia Britannica, 11th edition, Meyers Konversations-Lexikon, 4. Auflage (1885–1890) |

**Суху́мі** (абх. *Аҟәа*, /*а́куа*/, ґруз. სოხუმი, /*соху́мі*/), авадь **Суху́м** (альтеранативні варіанты: **А́куа**; **Соху́мі**), — прибережный варош републіканського значіня у Абхазії. За адміністративным поділом Ґрузії — столиця Абхазької Автономної Реппублікы, адміністративно-територіалної єдноткы Ґрузії. За адміністративным поділом часточно признаної Републікы Абхазія, котра де-факто контролює варош, — столиця часточно признаної державы. Бӱлшина держав у світі признає Сухумі ґрузинськыв територіёв. У май старі часы Сухумі быв столицёв Абхазької ССР и столицёв Абхазької АССР.

У VI ст. до н. е. на місті нынішнёго Сухумі закладена была ґрецька колонія Діоскуріа́да, котру пак замінила римська твердыня Себасто́поліс. На зачаткови VI стороча варош контроловала Візантія. У Серидьных віках город **Цху́мі** (алтернативноє читаня: Цхум) быв уже у складови Абхазького царства, а потому и Ґрузинського царства. У XVI — началови XIX стороча варош, што дӱстав потурчену назву Сухум-Кале, контроловав ся Османьскыв имперіёв через посередництво місных феодалӱ. У 1810 році захваченый російськыв армадов перебігом русько-турицької войны 1806—1812 году. У другӱв половині 1840-ых рокӱв одержав офіційный статус вароша.

Обывательство на януар 2020 року ся оцінёвало у 65 530 чоловік.

## Етимолоґія

У ґрузиньскых літописях населеный пункт споминать ся, начинавучи из VIII — X стороч, ге ცხუმი [цхумі] (иппен назва у руському языкови передає ся ге Цхум). Обычно етимолоґію слова зъязувуть из сванетьскым словом «*цхумі»* — граб, иппен є и верзія, озвучена, у тому числови, Йосифом Орбелі и, потому, Олегом Трубачовым, за похождіня слова «*цхум»* уд ґрузиньского, меґрельского и чаньского «*цхум»* — близникы, удповідавучого за смыслом грецькӯв назві Діоскуріады.

Построєна у 1724 році турками кріпость и варош зачали называти Сухум-Кале (тур. «*су»* — вода, «*хум»* — пісок, «*кала»* — кріпость, варош, по другӯй думци, турицькый «Сухум» мӯг произыйти уд ґрузиньского «Цхумі»).

## Історія

Ціла історія вароша має бӯлше ги 2500 рокӯв. На місті великого поселеня[чійого?], у пуднӱжёви трёх гӱр — Яштхвов, Бырцхов и Гвадров — у VI сторочови до нашої еры грецькі купці из Мілета заклали колонію Дірскуріада (Діоскурія), названу на чисть братӱв Діоскурӱв, Кастора и Полідевка (Поллукса), участникӱв міфічного похода арґонавтӱв на Колхиду.

Проведені у кӱнцёви XIX стороча археолоґічні роботы уднайшли предметы, котрі пудтверджувуть, ож туй было античноє поселеня у III—I сторочах до нашої еры.

У V—II сторочах до н. е. Діоскурія — важный торговный центр, што мав читаву політичну тай економічну вагу на Западному Кавказови, застачавучи не леш потребы реґіона, айбо и транзитну торговлю из Северным Кавказом. Сесе зазначать античный ґеоґраф и історик Страбон:

>
> …Діоскурія є и началом перешийка миже Каспійськым морём тай Понтом, и общым торговым центром для народӱв, што живуть вокруг и май увирьх; туй ся збиравуть, кажуть, 70 народностий…
>
>
>
>

Из 736 року поселеня з назвов Цхумі зафіксованоє у складі Абхазького царства, де стає центром Цхумського ериставства.

У 1846 годі Сухум-Кале дустає статус торгового порта, а у 1848 годі — статус портового вароша [удкликованя?]. У 1866 годі ся поміняла назывка на Сухум[удкликованя?]. У 1864 годі, коли російська влада ануловала Абхазькоє княжество, варош стає центром Сухумського воєнного удділа, котрым керує Кутаіськый ґенерал-ґубернатор. Из 1883 года — центр Сухумського округа Кутаіської ґубернії. За час русько-турицької войны 1877—1878 рокӯв Османьска имперія попробовала заняти Чорноморьскоє побережя Російської имперії. 2 мая 1877 года турицькый флот зачав бомбардованя вароша и десантованя, позад чого російськый ґарнізон удступив. 20 авґуста формованя ґенералӱв Бабича, Алхазова тай Шелковнікова вернули контрол над Сухумом. У 1903 році варош стає центром самоуправного, Сухумського округа, тай пудчинять ся головному фивникови на Кавказі (из 1905 року — намістникови Кавказького края Російської имперії).

Позад читавого роста обывательства у 1960-ых и 1970-ых роках активно ся зачала застройка типової жылої и курортної инфраструктур, а май у западнӱв, приморськӱв части вароша.

У авґустови 1990 року у Сухумі пройшов єден из майвеликых тюремных бунтӱв у новітню̄в історії. Арештанты захватили комору из збройов, што была ублаштована у єднуй з камер темниці. Бунташі заяли у заложникы трьох контролеру и зажадали автобусы тай літак. Спеціальні формованя КДБ «Альфа» и спецназ МВД «Витязь» ослободили заложникӱв у ході операції, єден з арештантӱв быв забитый.

На зачаткови 1990-ых году Сухумі быв єдным из центрӱв ґрузино-абхазького конфлікта.

## Обывательство

### Націоналный состав

По списованёви 1939 року обывательство столиці Абхазькой АССР составляло 44 299 чоловік, у тому числови:

* русы — 18 580 чол.(41,9 %),
* ґрузины — 8 813 чол.(19,9 %),
* грекы — 4 990 чол. (11,3 %),
* армяне — 4 322 чол. (9,8 %),
* абхазы — 2 415 чол. (5,5 %).

По списованёви 1989 року обывательство столиці Абхазькой АССР составляло 119 150 чоловік, у тому числови:

* ґрузины — 49 460 чол. (41,5 %),
* русы — 25 739 чол. (21,6 %),
* абхазы — 14 922 чол. (12,5 %),
* армяне — 12 242 чол. (10,3 %),
* грекы — 7355 чол. (6,2 %).

По даным списованя 2003 року, проведеного часточно признаныв Републіков Абхазія, у варошови проживало 43 716 чоловік, у тому числови:

* абхазы — 24 603 чол. (56,3 %),
* русы — 8902 чол. (20,4 %),
* армяне — 5565 чол. (12,7 %),
* ґрузины — 1847 чол. (4,2 %),
* грекы — 677 чол. (1,5 %).

По даным списованя 2011 года обывательство вароша составило 62 914 чоловік, у тому числови:

* абхазы — 42 342 чол. (67,3 %),
* русы — 9288 чол. (14,8 %),
* армяне — 6192 чол. (9,8 %),
* ґрузины — 1755 чол. (2,8 %),
* грекы — 645 чол. (1,0 %).

## Валюта

Націонална валюта Абхазії — апсарно вӱн практично не хоснує ся. У бӱлшӱв мірі люди хоснувуть російськый рубль.

## Ґалерея

* Благовіщенськый собор
* Римокатолицька цирьков Сятого Апостола Симона Кананіта
* Єванґеліцько-Лютераньска цирьков Сятого Иоанна
* Даколишня будова рады міністрӯв советьской Абхазії
* Абхазькый институт гуманітарных студій имени Д. И. Гуліа
* Гостиниця «Рица». Построєна у 1914 році.
* Ґенерална прокуратура Републікы Абхазія
* Резиденція управы и Президента Републікы Абхазія
* Парк имени Леніна
* Колоннада
* Вид на санаторії РВСН и МВО из набережной
* Російськый драматическый театр
* Вхӯд у ботаніческый сад
* Набережна Магаджирӯв
* Площадь Слободы, будова парламента Абхазії
* Сухумськый ботанічеськый сад у 1912 році.
* Будова мерії.
Будова мерії.
* Сухумі. Вид из космоса.
* Сухумі на грузиньскӯв купюрі у 200 ларі.
* Вид на Сухумі 1912 року. Фото Прокудина-Горьского
* П. П. Верещагін — Сухум-кале (кӯниць XIX стороча)
* Желізнодорожна станція
* Ресторан "Нартаа"

## Позерайте щи

* Площадь Слободы (Сухумі)
* Сухумськый тролейбус
* Абхазькый державный універзитет
* Чорноморьскоє побережя Кавказа

## Удкликованя

* Сайт администрации города Сухум
* Погода в Сухуме. Архівна копія з оріґінала зроблена 2009-08-18.  [перевірено 2008-08-28].
* Вебкамера на Проспекте Мира
* Сухум — столица Абхазии. Архівна копія з оріґінала зроблена 2010-05-16.  [перевірено 2008-04-18].
* Сухум, экскурсии, фотографии города
* Министерство культуры Республики Абхазия. Архівна копія з оріґінала зроблена 2013-10-17.  [перевірено 2012-04-04].