# Брусел

> Не поплетьте з Бруселськый столичный реґіон.

| Брусел
 |
| --- |
| нід. *Brussel* франц. *Bruxelles* нїм. *Brüssel* |
| На честь | болото, дім |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Брюсселя | Прапор Брюсселя |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 50°50'48"N, 4°21'6"E
 |
| Країна |  Белґія
 |
| Админединка | округ Брюссель-Столиця (адміністративний округ Бельгії) |
| Часть од | Брюссельський столичний регіон, Brussels Fire Department, Police Zone Brussels - Ixelles |
| Админцентр для | Белґія, Фламандська громада, Французька громада Бельгії, Европска унія |
| Засноване | 1 октобра 1795 |
| Перша змінка | 966 |
| Жытелїв
 | 195 546 (1 януар 2024) |
| Розлога
 | 33,08 Квадратный кілометер
 |
| Поштовы індексы | 1000, 1020, 1040, 1050, 1120, 1130 |
| Телефонный код | 02 |
| Часова зона | UTC+1:00, UTC+2:00 |
| Надморьска вышка
 | 70 метер |
| Водный обєкт | Сенна, Брюссель — Шарлеруа, Брюссель — Шельда |
| Назва жытелїв | Brusselaar, Bruxellois, Bruselano, Bruxelloise, Brusseleir, Zinneke, Bruslers, Kiekenfretters, Brüsseler, Brüsselerin, Brüsselerinnen, brussel·lès, brussel·lesa, brussel·lesos, brussel·leses |
| Братьскы міста | Берлін, Вільно, Мадрід, Тірана, Пекінґ, Москва, Вашінґтон, Монреаль, Любляна, Прага, Київ, Лаґос, Амстердам, Макао, Атланта, Ґабічче-Маре, Акгісар, Софія, Бразиліа |
| Покровитель | Михал, Гудула, Ґаґерік |
| Історія | timeline of Brussels |
|  |
|  |
| **Містьскый уряд** |
| Вебова сторінка
 |    |
| Пріматор
  | Mayor of Brussels |
|  Медіа у Вікіскладї

---

VIAF:316429234;GND:4008460-7;OSM:58274;

---

Еврейская энциклопедия, Брокгауз — Ефрон, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Encyclopædia Britannica, 11th edition |

**Брусе́л(ь)** вадь **варош Брусел(ь)** (нід. *Brussel* [ˈbrʏsəl]*, Stad Brussel* [stɑd ˈbrʏsəl]*, Brussel-Stad* [ˌbrʏsəl ˈstɑt], франц. *Bruxelles* [bʁysɛl]*, Ville de Bruxelles* [vil də bʁysɛl]*, Bruxelles-Ville* [bʁysɛl vil], нїм. *Brüssel*, вал. Brussele) є майвелика комуна тай історичный центер Бруселського історичного реґіона, а щи столиця Французької громады Белґії, Фламандського реґіона (уд котрого є удокремлена) тай Белґії. Варош є де факто адміністративным центром Европської унії, бо обсягує шор головных інституцій ЕУ тай Европськый квартал, айбо не є формално означеный як столиця ЕУ. Зато ся пораз Брусел у публіцистичному стилі хоснує ги синонім до подакотрых інституцій ЕУ.

Брусел має читавоє іміґрантськоє населеня: як міґранты з ЕУ, так и міґранты з неевропськых крайин переважувут у числі місных белґійцюв; на 2023. рук 55.84% населеня вароша має неевропськоє походжіня (головно мароканськоє, індійськоє, конґолезькоє), 27.21% — европськоє кроме белґійського (головно французькоє, румынськоє, таліянськоє, іспанськоє, польськоє), а исто белґійськоє мавут 16.94%. Як и у трафунках из сосідньыми Ікселом, Еттербеком и Схарбеком, велика часть населеня Брусела ся чинит мусулманами, головно сіверноафриканського походжіня.

## Історія

Історично варош Брусел быв просто дефінованый як територія удну „другых стін Брусела“, сучасної „Малої карікы“ — малого кругового пути. По мірі того, як ся варош розростав, росли и довколашні села, што ся з часом перечинило у єден варош, хоть місні уряды всокотили контроль над свойими удповідными територіями.

Панорамный вид на Брусел и його стіны, дас 1665, фламандськый малярь Жан Батіст Боннекрой
У 1830. році бігом Белґійської револуції держава дустала независлость, и члены новых белґійськых высшых ешелонув захотіли вчинити новый престижный бывалный район у столици. Так быв вытвореный офіційный план Леополдового квартала, што стало першым читавым розшыріньом восточної части Брусела по передачи великого фраґмента території комуны Сен-Джос-тен-Ноде.

Пак у 1844 быв предложеный план проспекта Луїзы (франц. *Avenue Louise*, нід. *Louizalaan*, названого на честь двох єднойменных правительок), обгороженого ґестинями, котрый мав позволити легку транспортацію из центра вароша у популарный рекреаційный реґіон Буа де ла Шамбр. Проєкт узвав опур з боку варощикув Сен-Жіле и Іксел, крузі котрі мав проходити проспект и котрі як были, так и сут окремыми комунами и мавут окремі уряды. По роках безрезултатных переговорув, у апрільови 1864 власті Брусела анексовали узкый дарабчик землі, котрый потребовали про проспект, и сам Буа де ла Камбр. Тото рішеня спричинило днешню чудну форму вароша Брусел и розділеня Іксела на дві розкапчані території.

У 1853. році по збанкрутованю адміністрації Сен-Джоса, бруселська власть купила половину тої комуны; ныні тота земля — Квартал площ (франц. *Quartier des Squares*, нід. *Squareswijk*). У 1880 ид варошови были прикапчані даколишні воєнні поліґоны на території Еттербека, котрі стали Юбілейным парком (франц. *Parc du Cinquantenaire*, нід. *Jubelpark*) — простором, удзначувучым 50. ручницю независимости.

У 1921 пара сосідньых комун на сівері были золляті из столичным реґіоном Брусела: Гарен, Лакен, Недер-Овер-Гембек. Часть золбоського кампуса Слобудного бруселського університета на юговостоці тоже є територійов вароша Брусел.

## Референції