Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Інкска ріша

**Інкска Ріша** (кечуа. Tawantin Suyu, Tawantinsuyu, **Тауантинсу́йу**) (исп. Imperio incaico) — индейскоє крайновоє формірованя екзістуючоє у Южнӯв Америці у XI — XVI сторочах, мало території уд Колумбійского Пасто и до рікы Мауле у Чілі.

| Інкска ріша |
| --- |
| Tawantinsuyu |
| Прапор |
|  |
| Є єдным из | колишня держава |
| Дата створення / заснування | 1438 |
|  |
| Назва офіційною / оригінальною мовою | Tawantinsuyu |
| Віросповідання або світогляд | Релігія інків |
| Посада керівника організації | Сапа Інка |
| Офіційна мова | кечуа |
| Континент | Южна Америка |
| Столиця | Куско |
| Географічні координати | 13°31′0″S 71°58′0″W |
| Форма правління | абсолутна монархія, Імператорський культ |
| Голова держави | Атавальпа, Інка Пачакутек, Тупак Юпанкі, Вайна Капак, Васкар |
| Попередник | Королівство Куско |
| Наступник | Neo-Inca State, віцекоролівство Перу |
| Мова комунікації | Классический кечуа, кечуа, Аймарські мови, Пукіна, Мочика (язык) |
| Час/дата початку | 1438 |
| Час/дата закінчення | 1533 |
| Час/дата припинення існування | 1533 |
|  |
|  |
|  |
| Описано в | Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона |
| Робочий список проєкту Вікімедіа | Вікіпедія:Статї, якы повинны быти, Вікіпедія:Статті, які повинні бути в усіх Вікіпедіях/Розширений |
| OpenStreetMap-тег | historic:civilization=inca |
| Категорія Вікісховища | Inca Empire |
| Основна катеґорія за темов | Категория:Империя Инков |
| Пов’язані персоналії | Категория:Персоналии Империи инков |
|  |
| Inca Empire |

13°31′0″S 71°58′0″W

## Вайновоє діло

Полководці Інкӯв

Оружиє Інкӯв

## Досягы

**Путі**

основна статя: Путі Інкӯв

Інкы клали путі сообщенія, у тому числі через горы и джунґлі.

Обща протяга путю̄в была 25,000 км, гі транспорт там ся хосновала Лама, коню̄в у Америці не было товды ищи.

**Почта**

Почтові удділеня ся клали по через кажді 3 км, усёго у почтовӯм ділі было задійствовано 10-14 тысяч людий.

И т.д

## Історія

**Правителі**

Манко Капака — ~1200

Сінчі Рокі — ~1240

Лёке Юпанке — ~1260

Майта Капака — ~1290

Капака Юпанкі — ~1320

Інкі Рокі — ~1350

Явар Уакака — ~1380

Віракочі Інкі — ~1410

Пачакутека Юпанкі (Пачакуті) — 1438-1471

Тупака Інкі Юпанкі — 1471-1493

• 1492 — Удкрытя Америкы Колумбом.

Уайна Капака — 1493-1527

• 1513 — Васько Нуньес Де Бальба удкрывать Тихый океан.

• 1515 — Укайна Капака получать вістку за білых людий.

• 1522 — проба Паскуаля де Даґої проникнути у Інкску Рішу.

Васкарь — 1527-1532

• 1528 — начало домовой во̄йны миже сторонниками законного Рішанина Васкары і ёго брата Атауалпы.

Атауалпа — 1532-1533

• 1534 — взятя штурмом Куско Конкістадорами.

Сайри Тупака — 1544-1561

Титу Кусі Юпанкі — 1561-1570

• 1569 — Титу Кусі Юпанкі принимать Християнсиво и позволять миссионерам дійствовати у межах Інкской Рішы.

Тупак Амару І — 1570-1572

Тупак Амару ІІ — 1780-1782.

## Удкликованя

Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Империя Инков на Російськӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
# Генетика

Gregor Mendel (1822–1884),
монах и професор природных наук
**Генетика**, од гр. *ϒένεσις* походжѣня — наука о дѣдичности и мѣнливости организмох и биологичных закономѣрностях тых процесох.

## История

Закладательом генетикы поважують Грегора Мендела, котрый 8. фебруара 1865 на засѣданю научного общества в Брнѣ представив свои одкрытя в генетицѣ, але научный свѣт на них зареаговав аж через 35 рокы, по смерти ученого. Як наука генетика ся зачала розвивати од року 1900, в роботах Гюго де Фриса, Карла Корренса и Ериха фон Чермак-Сайзенега, котры наново обявили законы Менделя и продовжили его роботу.

## Предмет наукы

Генетика штудируе законы онтогенезы организмох, принципы захованя и передачи генетичной информации, законы появы новых властностей и фенотипичных знакох, основы еволуции живота на Земли. Главнов задачов генетикы е выпрацованя методох ряджѣня дѣдичностьов и мѣнливостьов про зысканя новых форм организмох, хосенных людству.

## Конарѣ генетикы

В сучасности генетика розвивать ся по вельох напрямах и в пограничных з иншыма науками сферах:

* *генетика биохемична* — погранична дисциплина, яка хоснуе биохемичны методы и занимать ся штудиями хемичных процесох апарата дѣдичности и мѣнливости;
* *генетика звѣрят* — занимать ся шляхтѣньом и ховом новых новых файт домашных звѣрят и генетиков дикой фауны;
* *генетика козмична* — штудируе вплыв козмичного простору на генетику людей, звѣрят и ростлин;
* *генетика медицинска* — погранична наука, яка штудируе дѣдичны хвороты и методы их превенции и терапии;
* *генетика микроорганизмох* — штудируе дѣдичность и мѣнливость у вирусох, бактерий, микроскопичных грибох и протистох;
* *генетика молекуларна* — занимать ся процесами генетикы на молекуларном ступни;
* *генетика популачна* — штудируе генотипы популаций и закономѣрности их змѣны в часѣ и просторѣ;
* *генетика радиачна* — штудируе вплыв радиации на дѣдичность и мѣнливость;
* *генетика чоловѣка* — погранична дисциплина з антропологиов и медицинов;
* *генетика еволучна* — штудируе дѣдичность и мѣнливость в процесѣ еволуции флоры и фауны Земли.

## Жерела и одказы

* Тимченко А. Д. Краткий медико-биологический словарь. Киев. Вища школа. 1988. ISBN 5-11-000102-2.
* УСЭС: Украинский советский энциклопедический словарь в трех томах. / Кудрицкий А.В. и др. (ред.). Главная редакция Украинской Советской Энциклопедии им. М.П. Бажана. К., 1988. Том 1. ISBN 5-88500-001-8.

## Референции
# XIX. стороча

|  |  |
| --- | --- |
| **Тысячроча:** |  1. тысячроча – **2. тысячроча** – 3. тысячроча
 |
| **Стороча:** |  XVIII. стороча – **XIX. стороча** – XX. стороча
 |
| **Десятьроча:** |  0. 10. 20. 30. 40. 50. 60. 70. 80. 90.
 |

**XIX. стороча** — часова доба од 1. януара 1801 по 31. децембра 1900 подля грегорианского календаря.

Рокы XIX. стороча

1801
1802
1803
1804
1805
1806
1807
1808
1809
1810

---

1811
1812
1813
1814
1815
1816
1817
1818
1819
1820

---

1821
1822
1823
1824
1825
1826
1827
1828
1829
1830

---

1831
1832
1833
1834
1835
1836
1837
1838
1839
1840

---

1841
1842
1843
1844
1845
1846
1847
1848
1849
1850

---

1851
1852
1853
1854
1855
1856
1857
1858
1859
1860

---

1861
1862
1863
1864
1865
1866
1867
1868
1869
1870

---

1871
1872
1873
1874
1875
1876
1877
1878
1879
1880

---

1881
1882
1883
1884
1885
1886
1887
1888
1889
1890

---

1891
1892
1893
1894
1895
1896
1897
1898
1899
1900

XIX століття є предостаннім століттям в другому тисячолітті за григоріанським календарем. Кінцевий рік цього століття, 1900 рік - не є переступным за григоріанським календарем.

## Візначні події
# Луі Пастер

Луі Пастер
**Луі Пастер** (27. децембра 1822, Доле – 28. септембра 1895, Віленеуве-Летанґ) быв французькый біолоґ, хемік і доктор, єден з найвызначнїшый вченых 19. стороча. Быв закладательом імунолоґії. Вєдно из  Фердінандом Коном и  Робертом Кохом  заклали основы мікробіолоґії.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Штучный сателит

Меджинародна Козмична Станиця
24 сателиты системы глобалной навигации GPS суть умѣщены по четыри на каждой зоз шѣстьох орбит доокола Землѣ
**Штучный сателит** — козмичный апарат, вынесеный на орбиту доокола Землѣ або иншой планеты за цѣльов научных або ужитковых задань. Подля меджинародной догоды, козмичный аппарат называють штучным сателитом, кедь ся он хоть лем еден раз обернув доокола цѣльовой планеты, в иншом припадѣ ся аппарат класификуе яко козмична сонда.

Первый штучный сателит выпустив СССР 4. октобра 1957. З тым ся зачала доба козмонавтикы, але майже едночасно зачали ся и козмичны перемаганя меджи ривалами тогдышной студеной войны, СССР и США. Але позднѣйше многы державы увидѣли, же кооперация в козмонавтицѣ намного успѣшнѣйша. В сучасности найвекшым штучным сателитом Землѣ е Меджинародна Козмична Станиця, на яку мать на комерчной основѣ приступ кажда держава.

## Типы сателитох

Суть понад десять розличных типох сателитох, найважнѣйшы з них:

* астрономичны,
* комуникачны,
* геофизичны,
* геодезичны,
* метеорологичны,
* навигачны,
* военскы,
* орбиталны станицѣ.

## Число сателитох

В сучасности доокола Землѣ обертать ся понад 3000 фунгуючых и около 5000 покаженых штучных сателитох. А обще число створеных людьми объектох, векшых од 10 цм, обертаючых ся доокола Землѣ е понад 24500.

Найвекшы властникы штучных сателитох суть:

| Властник
 | Фунгуючы
 | Покажены
 |
| --- | --- | --- |
| Споены Штаты Америкы | 1575 | 1070
 |
| Сполоченство Независимых Держав | 1509 | 2013
 |
| Китайска людова република | 324 | 76
 |
| Япония | 173 | 58
 |
| Индия | 89 | 10
 |
| Европска уния | 87 | 12
 |

## Жерела и одказы

* Климишин І.А., Корсунь А.О. (ред.) Астрономічний енциклопедичний словник — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — 548 c. ISBN 966-613-263-X. укр.
* What is a Satellite? //WiseGeek англ.
* How Many Satellites are Orbiting the Earth? //WiseGeek англ.

## Референции