Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Царьство (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Царьство** (латиньскы regnum) є найвысша основна катеґорія єрархічной класіфікації орґанізмів, творена тіпами (phyllum).

На самін початку таксономії ся розлишовали **дві царьства**:

* рослины (Plantae)
* жывотины (Animalia).

Класічне старше дїлїня орґанізмів до **пятёх царьств**:

* прокаріотны (Monera)
* протозоа (Protozoa)
* рослины (Plantae)
* грибы (Fungi)
* жывотины (Animalia)

причім прокаріотне царьство ся може в різных розумінях роспасти на дакілько далшых, з якых найчастїшы суть:

* бактерії (*Bacteria*)
* Архареа (*Archaea*)

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Říše (biologie) на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Быдла

**Быдла** (Animalia, Metazoa) є племя многобунковых гетеротрофных орґанізмів, котры ся уж на бунковій уровни одрізняють од рослин і грибів. Їх бункы не мають пластіды ани бункову стїну. Днесь суть становлены до ґрупы Опістгоконта вєдно з грибами і дакотрыма протозоами.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Тіп (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Тіп** (латиньскы phylum) є основна катеґорія єрархічной класіфікації орґанізмів, высша як клас (*classis*) і низша як царьство (*regnum*). Прислушници істого тіпу суть все характерізованы знаками іншыма од прислушнуків другых тіпів. Дакілько тіпів творить царьство, закля што каждый тіп ся складать з єдной аж дакілько клас.

## Поужытя

Тіпічне є хоснованя той таксономічной єдиніцї в царьстві жывых творів. В припадї дакотрых другых еукаріотічных ґруп тыж годен тот термін поужыти, але звычайно ся не хоснує про рослины і грибы. Подля установлїня Міджінародного коду ботанічной номенклатуры є в ботаніцї катеґорія тіп дефініторічно кладжена на уровень катеґорії оддїлу (*divisio*).

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Kmen (biologie) на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Хордовы

*Pristella maxillaris*
**Хордовы** (Chordata) є тіп другоротых быдел, якый включать хырбетных і пару близкых ґруп безхырбетных. Суть двосторонно сіметрічны, в дакотрім часї свого жывота мають осовый скелет, нервову трубіцю, жабровы щербы, ендосты і свалнатый хвіст аж на аналну дїру. Притім платить, же нервова трубіця є на сторонї хырбета, хырбетова оса проходить централно а сердве є уміщене на бріховій части. Міджі хордовых належыть і чоловік.

Хордовы ся вывинули правдоподобно по початку камбрія (дас перед 530 міліонами років). Затля познаме коло 45 000 видів.

## Одказы

### Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Strunatci на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Клас (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Клас** (латиньскы *classis*) є основна катеґорія єрархічной класіфікації орґанізмів, высша як ряд а низша як рід.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Třída (biologie) на чеській Вікіпедії.*
# Ссавцї

**Ссавцї** (Mammalia) суть клас хырбетных і в сучасній добі заселяють скоро цілый світ. Їх головным споёвачім ознаком є выжыва молодят продуктом зміненых жляз у скорї, т.є. плеканя молодят, мають серсть окрім сорт кітовців, шупинавцїв і сірен (але і у них є холем у молодят) і тото, же суть теплокровны.

## Mammalia

* **Mammalia**
	+ Prototheria
		- Моnotremata
	+ Theria
		- Metatheria
			* Marsupialia
			* Eutheria
				+ Afrotheria
				+ Exafroplacentalia
					- Xenarthra
					- Boreoeutheria
						* Laurasiatheria
						* Euarchontoglires (Glires, Euarchonta)

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Eutheria (высшы ссавцѣ)

| Eutheria (высшы ссавцѣ) |
| --- |
|  *Juramaia sinensis*, найстаршый высшый ссавець |
| Научна таксономия |
| Домена (Regio) | Eukaryota (ядерны) |
| Царство (Regnum) | Animalia (звѣрята) |
| Филь (Phylum) | Chordata (хордовы) |
| Подфиль (Subphylum) | Vertebrata (хребетны) |
| Клас (Classis) | Mammalia (ссавцѣ) |
| Подклас (Subclassis) | Theria (живородны) |
| Инфраклас (Infraclassis) | Eutheria |
| Научна назва |
| Eutheria Gill, 1872; Huxley, 1880 |
| Eutheria (высшы ссавцѣ) на Викискладѣ |

**Высшы ссавцѣ** (Eutheria), од гр. *εὐ-, eu-* "добре" або "праве" и *θηρίον, thēríon* "звѣря" циже "правы звѣрята"– инфраклас живородных ссавцьох. Вшиткы днесь екзистуючы Eutheria, их послѣдный общый предок и его вымерлы потомкы належать ку плаценталом.

Од иншых ссавцьох, вырозняють ся Eutheria розличныма фенотипичныма властностями своих ног, кецеленок, вилиць и зубох. Главным роздѣловым знаком Eutheria, котрым ся оддѣляють од низшых ссавцьох, е абсенция торбовых косток, што не ограничать росширѣня бриха в часѣ выношованя плода.

Найстаршый днесь познатый представитель Eutheria — вид *Juramaia sinensis*, котрый жив около 160 млн рокы тому.

## Eutheria vs Placentalia

Давнѣйше назву *Eutheria* брали як синоним *Placentalia*, але в сучасности переважать позиция, же тото суть окремы таксоны.

В року 1872 Теодор Гилл описав Eutheria так, же зараховав там и торбарьох *Marsupialia* и их предкох, але в сучасной дефиниции, котра е од Томаса Генри Гаксли, 1880, торбарѣ *Marsupialia* не входять до Eutheria.

В сучасности понятя *Eutheria* е ширше од *Placentalia*:

* *Placentalia* обнимать вшиткы днесь ествуючы плаценталы и их послѣдного общого предка;
* *Eutheria* обнимать вшиткы *Placentalia*, а плус ку тому вшиткы вымерлы ссавцѣ, котры мають послѣдного в часѣ общого предка зоз плаценталами, а не з торбарями.

## Референции

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Eutheria на анґліцькій Вікіпедії.*
# Ряд (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Ряд** (латиньскы ordo) є основна таксономічна катеґорія - єдиніця єрархічной класіфікації орґанізмів, утворена родинами (лат. *familia*). Єдна або дакілько родин творить класу (лат. *classis*).

Сістематічна біолоґія і міколоґія традічно ужывають про таксономічны єдиніцї на уровни ряду усталены концовкы -*ales*.

В зоолоґії є сітуація дакус інша – звычайно ся гев хоснують оріґіналны (часто вжыты) назвы без окремой концовкы, наприклад ряд *Carnivora* (шелмы).

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Řád (biologie) на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Родина (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Родина** (латиньскы *familia*) є основна таксономічна катеґорія єрархічной класіфікації орґанізмів утворена близкыма родами.

Родины ся здружують до рядів.

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Čeleď на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Род (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Род** (латиньскы *genus*) є надвидовый (інтершпеціфічный) таксон, т.є. є высшый як **вид**. Высшым таксоном як рід є **родина**. Рід належыть міджі таксоны основны (вид, рід, родина, ряд...), належыть до єрархічной ліннеёвской класіфікації з точно ограніченыма катеґоріями таксонів і прінціпами надряджености і підряджености.

Рід загорнює ґенетічно близкы виды на основі дослїджованой подобы:

* у рослин і низшых жывых творів – подобности квіток або поглавных орґанів,
* у высшых жывых творів – подобности костёвого апарату.

Кідь у перевірёваных орґанізмів є найджене достаточне чісло згодных ознаків, котры вказують на сполочне походжіня, (т.є. орґанізмы суть монофілетічны), суть заряджены до того самого роду.

Кідь ся холем два виды не найдуть подля высше уведженого, створить ся лем рід про єдиный вид. Такый рід ся зове монотіпічный.

### Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Rod (biologie) на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Вид (біолоґія)

The various levels of the scientific classification system.
Єрархія біолоґічной класіфікації вказуюча 8 основных таксономічных катеґорій.

**Вид** (*species*) є основна катеґорія біолоґічной номенклатуры. З таксономічного погляду є найнизшов основнов катеґоріов єрархічной класіфікації орґанізмів.

Означує ся двословнов науковов назвов, ку котрій бывать припоєне **імя автора назвы** (т.є. імя того, што першыраз вид описав під тов назвов) і **рік опису**, напр.:

* *Elephas maximus* Лінней, 1758 (т.є. Слон індійскый, описаный Ліннеём 1758).
* *Capparis spinosa* Л., 1753 (т.є. капара терниста, описана Ліннеём 1753).

Дакотры найчастїшы імена ся пишуть скорочено (напр. *Лінней - Л*.). Імена компілаторів ся пак пишуть до скобок.

Виды ся ґрупують до родів, дакотры ся дїлять підвиды.

## Референції

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Druh (biologie) на чеській Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# 1904

| Рокы
 |
| --- |
| 1900 · 1901 · 1902 · 1903 — **1904** — 1905 · 1906 · 1907 · 1908
 |
| Десятьроча
 |
| 1880‑ы · 1890‑ы — **1900‑ы** — 1910‑ы · 1920‑ы
 |
| Стороча
 |
| XIX. стороча
— **XX. стороча— XXI. стороча** |

**1904. рік** подля ґреґоріаньского календаря — переступный рік, котрый ся зачінав у пятніцу. То є 1904. рік нашого лїточіслїня, 904. рік 2. тысячроча, 4. рік XX. стороча, 4. рік 1. десятьроча XX. стороча, 5. рік 1900-х років.

1904
в іншых календарях| Ґреґоріаньскый  | 1904 *MCMIV* |
| Ab urbe condita | 2657 |
| Арменьскый  | 1353 ԹՎ ՌՅԾԳ |
| Асірьскый  | 6654 |
| Багайскый  | 60–61 |
| Бенґальскый  | 1311 |
| Берберьскый  | 2854 |
| Будгістьскый  | 2448 |
| Бармскый  | 1266 |
| Візантійскый  | 7412–7413 |
| Кітайскый  | 癸卯年 (водяный кролик) 4600 або 4540     *— до —* 甲辰年 (деревяный дракон) 4601 або 4541 |
| Коптьскый  | 1620–1621 |
| Етіопскый  | 1896–1897 |
| Гебрейскый  | 5664–5665 |
| Гіндіцькы календарї |  |
|  - *Вікрам Самват* | 1960–1961 |
|  - *Шака Самват* | 1825–1826 |
|  - *Калі Юґа* | 5004–5005 |
| Іраньскый  | 1282–1283 |
| Ісламскый  | 1321–1322 |
| Японьскый  | Мейдзі 37 (明治３７年) |
| Яваньскый  | 1833–1834 |
| Юліаньскый  | Ґреґоріаньскый мінус 13 д. |
| Корейскый  | 4237 |
| Тайваньскый  | 8 до РК 民前8年 |
| Тайскый сонячный | 2446–2447 |

## Подѣи

## Уродили ся

* 11. май — Салвадор Далі — каталаньскый малярь, знамый про свої суреалістічны дїла.
* 22. юн — Йосиф Жупан, украинскый писатель, педагог, автор учебникох про националны меншины.
* 12. юл — Пабло Неруда — Чілійскый поет, лавреат Нобелівской премії за літературу.

## Умерли

* 13. фебруар — Иван Силвай, грекокатолицкый священик, русинскый писатель, етнограф, културный дѣятель на Угорской Руси.
* 5. май — Антонін Дворжак — чеськый композитор.
* 15. юл — Антон Павлович Чехов — російскый драматік і прозаік.
# Меджинародна уния охраны природы

|  |
| --- |
| Меджинародна уния охраны природы |
|
Лого Меджинародной унии охраны природы |
|
Сѣдлиско IUCN в Гланду |
| Куртанка | IUCN |
| Взник |
5. октобер 1948 |
| Тип |
невладна организация |
| Замѣр |
всокочѣня природных ресурсох |
| Сѣдлиско |
Rue Mauverney 28, 1196 Gland, Switzerland |
| Штат |  Швайц |
| Члены |
1 100+ |
| Урядный язык |
франц., англ., исп. |
| Генералный директор |
Ингер Андерсенова (од 1958) |
| Працовникох |
около 900 |
| Волонтерох |
10 000+ |
| Официалный сайт |
 |
| Зазначкы |
суть в Facebook и Twitter |

Поштова картка з IUCN General Assembly 1978 в Ашхабаду
**Меджинародна уния охраны природы**, англ. *International Union for Conservation of Nature)*, **IUCN** — меджинародна организация, замѣрена на всокочѣня природных ресурсох. Была заложена в року 1948. Сѣдлиско организации находить ся во швайцарском Гланду около Женевского озера. IUCN споюе 83 державы, 108 державных инштитуций, 766 невладных организаций, 81 меджинародну организацию и около 10 000 фахманох и ученых з цѣлого свѣта.

## Комисии

Организация мать роздѣлену свою роботу межи 6 тематичных комисий.

* Commission on Ecosystem Management (CEM) Комисия про господарѣня з екосистемами
* Commission on Education and Communication (CEC) Комисия едукачна и комуникачна
* Commission on Environmental, Economic, and Social Policy (CEESP) Комисия середовиска, економикы и социалной политикы
* Commission on Environmental Law (CEL) Комисия законох о середовиску
* Species Survival Commission (SSC) Комисия захраны файт
* World Commission on Protected Areas (WCPA) Свѣтова комисия храненых територий

## Главны темы

IUCN контролуе ступень ступень огрожености файт и веде *Червеный спис огроженых файт*.

Свѣтова комисия храненых територий (WCPA) категоризовала хранены области и дефиновала 7 категорий, з котрых найвекшый ступѣнь охраны належить категории Ia, найменшый — категории VI:

* Ia – (Natural Reserve) — Строга природна резервация
* Ib – (Wilderness) — Дичина
* II – (National Park) — Народный парк
* III – (National Monument) — Памятка природы
* IV – (Habitat) — Мѣсто притомности храненых файт
* V – (Protected Landscape/Seascape) — Хранена краина
* VI – (Managed Resource Protected Area) — Хранены природны ресурсы

## Жерела и одказы

* **IUCN**, International Union for Conservation of Nature. Официалный сайт. англ.
* **The IUCN Read List** of Threatened Species. англ.
* BADMAN, Tim, Bomhard, Bastian. World Heritage and Protected Areas 2008 Edition. англ.

## Референции

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї International Union For Conservation Of Nature на анґліцькій Вікіпедії.*

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Mezinárodní svaz ochrany přírody на чеській Вікіпедії.*
# Сомальско

републіка,
Країна
| Сомальско
 |
| --- |
| Jamhuuriyadda Federaalka Soomaaliya, جمهورية الصومال الفدرالية, Soomaaliya, 𐒈𐒝𐒑𐒛𐒐𐒘𐒕𐒖 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Герб Сомалі | Прапор Сомалі |

 |
|  |
|  |
| **Основны інформації** |
| 6°N, 47°E
 |
| Засноване | 1960 |
| Жытелїв
 | 11 031 386 (2017) |
| Розлога
 | 637 657 Квадратный кілометер
 |
| Часова зона | UTC+3:00, Африка/Могадишо |
| Географично | Східна Африка |
| Подїл
  | Авдал, Баколь, Бенадір, Барі, Бай, Галгудуд, Гедо, Гіран, Середня Джуба, Нижня Джуба, Мудуг, Нугаль, Середня Шабелле, Нижня Шабелле |
| Назва жытелїв | szomáliai, Somali, Somaliano, Somalänan, صومالي, صومالية, صوماليون, сомалийцы, סומלי, סומלית, somalezi, somalez, somaleză, সোমালি, somalo, somala, somali, somale, Somalian, somali, сомалійці, сомаліжць, somalín, somalí, Somaliano, Somalien, Somalienne, sòmało, sòmałi, sòmała, sòmałe, Somalijczyk, Somalijka, صومالي, صومالية, صوماليين, صوماليات, Somálach |
| Свято | Навгӯд
 |
| Історія | історія Сомалі |
|  |
|  |
| **Штатный уряд** |
|  Медіа у Вікісклад

---

VIAF:143001036;GND:4077509-4;OSM:192799;

---

Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона |

**Сомалско** (араб. *الصومال*), ці **Федератівна Републіка Сомалско** – штат в Африцї на берегу Індійского океану. Головным містом є Моґадішу

## Адміністратівне дїлїня

* 1. Авдал
* 2. Баколь
* 3. Бенадір
* 4. Барі
* 5. Бай
* 6. Галгудуг
* 7. Гедо
* 8. Гіран
* 9. Середня Джуба
* 10. Нижня Джуба
* 11. Мудуг
* 12. Нугаль
* 13. Санааг
* 14. Середня Шабелле
* 15. Нижня Шабелле
* 16. Сул
* 17. Тогдер
* 18. Вокуй-ГальбідПодїл Сомалско

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Етіопія

Етіопія
**Етіопія**, оперед знама під назвов Габеш, лежыть в серединї Африцького рогу. Етіопія є знама як країна із самостатнов, особістов културов. Окрім куртого часу італской окупації в роках 1936–1941 нездїлять колоніалну скусеность іншых африцькых країн. Етіопія сусїдить на югу з Кенёв, на западї із Суданом, на севері з Ерітреов і Джібутьском і на выходї із Сомалском.

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.
# Джібуті

| Република Джібутіфр. République de Djibouti ар.جمهورية جيبوتي Jumhūrīyah Jībūtī |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |

 |
| Location of Джібуті   |
| **Головный город** (и майбулшый город) | Джібуті ﻿ / ﻿ |
| Офіціалні языкы | арабськый, французькый |
| Форма влады |
|  -  | президент | Ісмаіл Омар Ґелле |
|  -  | премєр-міністер | Абдулкадер Каміл Могамед |
| Територія |
|  -  | вєдно |  23 200 км2 (146.) |
|  -  | водної поверьхности, % | 0,09 |
| Обывательство |
|  -  | шацованя (2020) | 921 804 (160.) |
|  -  | густота | 37,2 км2 (168.) |
| **ГВР (ВВП)** | шацованя 2018. року |
|  -  | вєдно | 3,974 міліарда доларув США  |
|  -  | на єдного жителя | $3 788  |
| **ІЛР** (2018) | 0,495 (низкый)  |
| Валута | Джібутськый франк (`DJF`)  |
| Часова зона | UTC+3 |
| Інтернет-домен | .dj |
| Телефонный код | +253 |

**Джібуті** (ар. جيبوتي‎ *Jībūtī*, аф. *Yibuuti*, сом. *Jabuuti*, фр. *Djibouti*), офіціално **Република Джібуті** є держава у восточнуй Африці. Граничит из Сомалійов на юго-востоці, Ефіопійов на западі, Ерітрейов на сівері тай из Аденськым заливом и Червеным морьом на востоці. На другому березі залива лежит Ємен. Почти цілоє населеня належит ид двом етнічным ґрупам, а то сут сомалійці (котрі творят булшину) и афары.

В античну добу теріторія Джібуті вєдно з Сомалійов была частьов Земли Пунт, за котру знаєме из еґіпетськых жерел. Май пак ся в сьому реґіоні находили Іфатськый (X-XV. ст.), и по ньому Адалськый султанаты (XV-XVI. ст.); оба мали столицю в Зейлі близко теперішнього Джібуті. Колонія Французька Сомалія, котра передила Джібуті, была заоснована на кунцьови XIX. столітя. Удты была прокладена желізна дорога в Адіс-Абебу, дякуючи котруй варош Джібуті умінив Зейлу як главный порт для Ефіопії. По референдумі 1977. року Джібуті ся стало независимов державов. Напятя межи афарами тай ісса (основным субетносом сомалійцюв у Джібуті) привело в 1991. році ид гражданськуй войні. Стороны заязали мирный договор в 2000. році.

Джібуті має стратеґічноє положеня межи Червеным морьом и Індійськым океаном, пиля ключовых морськых торговых путюв. Служит ги важный пункт для дозаправкы и перекладкы. На теріторії Джібуті ся находит много воєнных баз, што приносит державі коло 5% ГДП (ВВП).

*Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладї статї Djibouti на анґліцькій Вікіпедії.*

 *Тота статя є затля „Стыржень“. Поможте Вікіпедії так, же єй доповните і росшырите*.