Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Alkogoulijuomine

**Alkogoulijuomine** on juomine, kuduas on etanolua (etiiluspirtu, alkogouli).

## Alkogoulijuomizen lajit

* Vägevy alkogoulijuomine
* Viinu
* Valgei viinu (vodku)
* Piivo
# Siddhartha Gautama

| Siddhartha Gautama |
| --- |
|  |
| Ammatti: | buddhalainen munkki, filosoufu, founder of religion, uskonnollinen johtaja, kirjuttai, sosiaalinen uudistaja, spiritual teacher, psykiatri, psykologi, saarnaaja |
| Rodivui: | 1 vuozituhat enne meijän aijanluguu |
| Roindukohtu: | * Lumbini[d]
 |
| Kuoli: | 1 vuozituhat enne meijän aijanluguu |
| Kuolendukohtu: | * Kushinagar[d], Malla[d]
 |
| Tuatto: | Śuddhodana[d] |
| Muamo: | Māyā[d] |
| Ukko / akku: | Yaśodharā[d] |
| Lapset: | Rāhula[d] |

**Siddhartha Gautama** on buddizman perustai libo **Gautama Buddha**. Siddharta rodihes Lumbinis nygyzen Nepalan alovehel. Suaduu medituacien kauti olotilan, kuduadu nimitti nirvanakse, häi rubei opastamah rahvastu, perustajen muga buddizman.

## Gautama legenduarizennu hengenny

Siddhartha Gautama on buddizman piähengi. «Tripitaki»-kanonah kuulutah kerdomukset Gautaman elaijas, hänen paginat, vuoropaginat hänen opastujoinke da manasterin käskyt. Gautaman roindupäivy on Indien tazavaldan, Kalmikien tazavaldan, Japounien, Thaimuan, Mjanmanan da toizien Liideh-Azien mualoin kanzalline pruazniekku.

## Eloskerdu

Siddharthan tuatto oli nygyzen Suvi-Nepalan pienen kuningaskunnan radža Suddhodana. Siddharthan muamo oli kuningatar Mahamaja. Poijan suaduu Mahamaja kuoli da Siddharthan kazvattajakse tuli Mahamajan sizär.
16-vuodehizennu Siddhartha nai sevoittaren Jašodharanke, kudai sai sit poijan.
Siddhartha ainos eli dvorčis da tahtoi nähtä, midä niilöin ulgopuolel oli. Linnan laijas häi nägi starikan, voimattoman, kuolluon da askietan. Siddhartha ellendi, gu mualilmas on voimattomuksii da köyhytty.
Sen jälles Siddhartha askietannu eli mečäs viijen erakkomanuahoinke. Hänen pyhä oli ylen kova.
Kogo loppuelaijan Siddhartha opasti rahvastu löydämäh dorogua nirvanah.
Buddha kuoli 80-vuodehizennu Kusingaris, nygyzes Uttar Pradeshin ozavaldivos Indies.
# 15. heinykuudu

|  |
| --- |
| ← **Heinykuu** → |
| En | To | Ko | Ne | Pi | Su | Py |
|   |   | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
| 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |
| Vuozi 2026 |

**15. heinykuudu** - 196. vuvven päivy (197. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 169 päiviä.

## Tämän päivän pruazniekat

## Midä rodih sinä piän

## Ken rodihes sinä piän

## Ken kuoli sinä piän

* 1904 Anton Čehov on ven'alaine kirjailii.

|  |  |
| --- | --- |
|  | 15. heinykuudu Wikivarastos |
# Jevroupan unioni

Jevroupan unionin ala
Flagu
**Jevroupan unioni** (*EU*) on 27 valdivon muovostama ekounoumilline da poliittine liitto Jevroupas. Unionih voi liittyö kai Jevroupan muat migäli himoittau, libo lähtie migäli himoittau.

Jevroupan unionin yhtehine rahvasmiäry on 500 miljoonua riztikanzua da pinduala on 4 324 782 neliökilometrii. EU toimii Jevroupan parlamentas da se on demokruattizesti vallittu. Jevroupan parluamentu on Brysselis Bel'gies. Nygöi unionis on 28 valdivuo ga Yhtistynnyh kuningaskundu on lähtemäs da Balkanois on valdivoloi, kuduat tahtotah liittyö Jevroupan unionih.

European Commission
# Somali

Somalin federatiivine tazavaldu
**som.** Jamhuuriyadda Federaalka Soomaaliya
arab. جمهورية الصومال الفيدرالية‎|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Somalin flagu
 | Somalin gerbu
 |

 |
|
Somalin valdivongimnu
 |
|  |
| **Iččenäžyön päivymiärät** | 1960 |
| **Virallizet kielet** | somali da Aruabien kieli |
| **Piälinnu** | Mogadišo |
| **Suurimat linnat** | Mogadišo, [Hargeisa]] |
| **Pinduala** • Kaikkiedah
  |  637 657 km² |
| **Rahvahan lugumiäry** • Hinnoitus (2025)
 |  19 280 850 hengie  |
| **Val’uuttu** | Somalian šillinki[d] |
| **Domeennimi** | .so[d] |
| **Koudu ISO** | SO |
| **ROK koudu** | SOM |
| **Telefonan koudu** | +252 |
| **Aiguvyöhykkehet** | UTC+3[d] da Africa/Mogadishu[d] |

**Somali**, virrallizesti Somalin federatiivine tazavaldu on valdivo Päivännouzu-Afriekas. Somali sijaiččou Afriekan päivännouzurannal Afriekan sarves Somalin niemimual. Lounuas se rajoittuu Kenienke, päivännouzus Efiopienke, luodehes Džibutinke. Päivännouzus Somali rajoittuu Indien valdumerenke, pohjazes Adenan lahtenke. Virrallizet kielet ollah somali da arabien kieli. Piälinnu on Mogadišo. Muan pinduala on 637 657 km². Rahvahan lugumiäry on 10 251 568 hengie.
# 7. talvikuudu

|  |
| --- |
| ← **Talvikuu** → |
| En | To | Ko | Ne | Pi | Su | Py |
|   | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |
| 28 | 29 | 30 | 31 |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |
| Vuozi 2026 |

**7. talvikuudu** - 341. vuvven päivy (342. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 24 päiviä.

## Tämän päivän pruazniekat

## Midä rodih sinä piän

## Ken rodihes sinä piän

* 1598 - Gian Lorenzo Bernini oli italielaine kuvanvestäi, arhitektoru da taidehmualuaju.

## Ken kuoli sinä piän

* 1841 Arhippa Perttunen oli vienankarjalaine runonpajattai.
* 1998 - Martin Rodbell

|  |  |
| --- | --- |
|  | 7. talvikuudu Wikivarastos |
# Dante Alighieri

| Dante Alighieri |
| --- |
|  |
| Roindunimi: | itual. *Dante da Alaghiero degli Alaghieri* |
| Ammatti: | kirjailii, runoilii |
| Rodivui: | ок. 1265 |
| Roindukohtu: | Firenze |
| Kuoli: | 14. syvyskuudu 1321 |
| Kuolendukohtu: | Ravenna |
| Tuatto: | Alighiero di Bellincione[d] |
| Muamo: | Bella degli Abati[d] |
| Ukko / akku: | Gemma Donati[d] |
| Lapset: | Jacopo Alighieri[d], Pietro Alighieri[d] da Antonia Alighieri[d] |

**Dante Alighieri** (tavan mugah vaiku **Dante**; 1265 Firenze Itualii – 13./14. syvyskuudu 1321 Ravenna) oli itualielaine kirjailii da runoilii. Häi on kirjuttanuh *Jumalaine ozutelmu* -eeposan.

Dante kirjutti hänen tevokset rahvahankielel, itualiekse. Hänen itualienkielizen tuotandon täh Dantie pietäh "itualien kirjukielen tuatannu", ku kieli oli sih aigah vie nuori; enzimäine tundiettu italienkieline tekstu on 900-luvulpäi. Tavan mugah keskiaijan kirjailijat da runoilijat käytettih heijän tuotandon piäkielenny latinua rahvahan kielen sijah.

Danten kuva on itualielazes kahten euron dengas.

Dante Alighieri Andrea Del Castagnon freskos (1450)
## Aihies muijal

* Digital Dante Project. Columbien yliopisto (angliekse)
* World of Dante -sivusto (angliekse)
* Dante Online
* Dante Alighieri Gutenberg-projektissa

## Lähtehet
# Kolmaspäivy

|  |
| --- |
| **Nedäli** |
|  |
| Enzimäinargi |
| Toinargi |
| Kolmaspäivy |
| Nelläspäivy |
| Piätteniččy |
| Suovattu |
| Pyhäpäivy |

**Kolmaspäivy** (suom. *keskiviikko*, ven. среда) on nedälin kolmas päivy da se on pyhitändypäivy.
# 1674

| vuvvet
 |
| --- |
|  1670

```
·  1671
·  1672
·  1673
—  **1674**
```

 **— 1675**

```
·  1676
·  1677
·  1678
```
 |
| Vuozikymmenet
 |
| 1650-lugu · 1660-lugu — **1670-lugu** — 1680-lugu · 1690-lugu
 |
| Vuozisuat
 |
| XVI vuozisada — **XVII vuozisada** — XVIII vuozisada
 |

## Midä rodih sinä vuon

## Ken rodihes sinä vuon

## Ken kuoli sinä vuon

* 8. kylmykuudu **John Milton** — anglielaine runoilii.
# 1632

| vuvvet
 |
| --- |
|  1628

```
·  1629
·  1630
·  1631
—  **1632**
```

 **— 1633**

```
·  1634
·  1635
·  1636
```
 |
| Vuozikymmenet
 |
| 1610-lugu · 1620-lugu — **1630-lugu** — 1640-lugu · 1650-lugu
 |
| Vuozisuat
 |
| XVI vuozisada — **XVII vuozisada** — XVIII vuozisada
 |

## Midä rodih sinä vuon

## Ken rodihes sinä vuon

* **Johannes Vermeer** - hollandielaine taidehmualuaju

## Ken kuoli sinä vuon
# 1787

| vuvvet
 |
| --- |
|  1783

```
·  1784
·  1785
·  1786
—  **1787**
```

 **— 1788**

```
·  1789
·  1790
·  1791
```
 |
| Vuozikymmenet
 |
| 1760-lugu · 1770-lugu — **1780-lugu** — 1790-lugu · 1800-lugu
 |
| Vuozisuat
 |
| XVII vuozisada — **XVIII vuozisada** — XIX vuozisada
 |

## Midä rodih sinä vuon

## Ken rodihes sinä vuon

* 16. kevätkuudu **Georg Ohm** — germuanien fizikku

## Ken kuoli sinä vuon
# Tennissu

Tennissu
**Tennissu** on sportulaji, kuduadu kižatah kaksi kižuajua libo kaksi joukkuo. Kilbailijoin tavoiteh on lykätä miäčyn toizen joukon puolele muga, gu vastustai ei voi vastustua miäčyn iškendiä. Pidäy, gu miäččy koskou vastustajan kortan puoldu yhten kerran. Miäččyy lykätäh mailua käyttäjen.

Nygyaigazel tennisal on virralline nimi – laun-tennissu (angl. *lawn* - nurmikko). Real-tennissu on vahnembi nimi, sidä kižatah umbinazes pertis da toizel tennissukortal. Tennissu on yksi Olimpiadukižoin sportulajilois.

## Tennissukortu

Tennissah kižatah kohtikulmikon muvvos šuoriel kentäl - kortal, kudual on erilazet viivat. Kortan keskikohtas on verko, kudai menöy pitkin kogo kortua. Verko jagau kortan kahtekse tazaizekse puolekse. Tennissukortu on 23,77 metrii piduhuttu da 8,23 metrii levevytty (kahtele kižuajule) libo 10,97 metrii (kahtele joukole). Pitkin lyhyzii puolii olijat viivat kučutah tagaviivoikse, pitkin pitkii puolii – bokkuviivoikse. Viivoin tagua on ližätila kižuajoin liikkumizeh niškoi. Kortal sežo miärätäh alovehet, kudamilpäi lykätäh miäččyy. Net miärätäh tagaviivoin da verkon parallelizien viivoin avul.
# Kairo

**Kairo** (arab. القاهرة‎, al-Qāhira) on Jegiptan piälinnu. Se sijaiččou Niilan päivännouzurannal Pohjois-Jegiptas. Vahnu Kairo sijaiččou joven päivännouzus. Tämä linnan oza on hyvin eriluaduine. Päivylaskus Kairos sijoitetah haldivollizet taloit da nygyaigazet rakendukset. Päivännouzus ozas on äijy vahnua rakendustu da piäbuašn’u.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Linnu
Kairo

|  |
| --- |
| Flagu |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
| Mua |
Jegiptu* Jegiptu
 |
| Koordinuatat | 30°02′40″ p. l. 31°14′09″ pn. p.﻿ / ﻿30.04444° p. l. 31.23583° pn. p.﻿ / 30.04444; 31.23583    |
| Johtai | Ibrahim Saber[d] |
| Perustettu | 6. heinykuudu 969 |
| enzimäinen mainičendu | 969 |
| Pindu-ala | * 528 km²

 km² |
| Rahvastu | * ▲9 801 536 hengie (1. heinykuudu 2023)
 |
| Aiguvyöhykeh | UTC+2[d] da UTC+3[d] |
| Telefonan koudu |
02 |
| Poštuindeksat | 11511–11668 |
| Virralline sivu | cairo.gov.eg |

Ozuta/peitä kartoi

|  |
| --- |
| *Земля* ещё не имеет позиционной карты.Категория:Википедия:Неверно указанные ПозКарты

  |

 **Kairo**  Wikimedia Commonsas |

Linnu kazvau päivänlaskuh päi. Päivylaskus on muatalovusalovehet, kuduat liitytäh Nilah. Täsgi sijoitetah leviet kävelykujat da puistot.

Kairos Nilan keskel sijaiččou suari Roda, kudual on muan vahnimat isluamilazet rakendukset, dvorču Manial, Kairon yliopiston hospitali da Gezira-nimine suari, kudual on ambassadat da ulgomualazien kompuanien ezitystöt da nygyaigazet rakendukset.
Linnan rahvahien lugumiäry on läs 8 miljonua hengie, da se lugu ainos kazvau. Rahvas kylis muuttuu linnoih - Kairoh da sen lähizih suurih linnoih. Kiros on hyvin kehitetty turizmu. Suuri Kairo on Jegiptan turizman keskus. Kogo muailmas tundietut jegiptalazet piramidat sijoitetah Kairon linnanymbäristön lounuas Gizan reunal.

Kairo on yksi Lähizen Päivännouzun ruadokeskuksis. Täs sijaiččou läs kolmas oza Jegiptan tevolližuslaitoksis. Piäalat ollah metallan muokkamine, sementu- da poligruafinetevolližus, pertilomun, jallaččiloin, tabakoin da tekstiilin valmistamine.

## Lähtiet
# Nepal

Nepalan federatiivine demokruatilline tazavaldu
संघीय लोकतान्त्रिक गणतन्त्र नेपाल|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Nepalan flagu
 | Nepalan gerbu
 |

 |
|
Nepalan valdivongimnu
 |
|  |
| **Iččenäžyön päivymiärät** | 1. pakkaskuudu 1923 |
| **Virallizet kielet** | nepali[d] |
| **Piälinnu** | Katmandu |
| **Suurin linnu** | Katmandu |
| **Pinduala** • Kaikkiedah
  |  147 516 km² |
| **Rahvahan lugumiäry** • Hinnoitus (2022)
 |  29 640 448 hengie  |
| **Val’uuttu** | Nepalin rupia[d] |
| **Domeennimi** | .np[d] |
| **Koudu ISO** | NP |
| **ROK koudu** | NEP |
| **Telefonan koudu** | +977 |
| **Aiguvyöhykkehet** | UTC+5.45[d], Nepalin aika[d] da Asia/Kathmandu[d] |

**Nepal** (nepal.   नेपाल  [neˈpaːl]), virrallizesti Nepalan federatiivine demokruatilline tazavaldu on valdivo Gimalajis da Suvi-Azies. Nepal rajoituu Indienke da Kitainke. Nepalan piälinnu on Katmandu. Virralline kieli on nepali. Muan pinduala on 140 800 km². Nepalan rahvahan lugumiäry on 30 430 267 hengie.

* Nepal
* Kathmandu
* Swayambhunath
* Patan
* Bhaktapur
* Himalaya
* Himalaya
* Mustang
* Mustang
# Euro

| Euro |
| --- |
| Idioma Griego
Euron sedelit (edusivu) |
| Nimet | Euro (ang., fr., germ., hol., luks., lat., eest., it., port., suom., isp., iir., slov., hor.); Euró (ung.); Eiro (latv.); Euras (liet.); Ewro (malt.); Evro (sloven.); Ευρώ (griek.); Евро (bulg.) |
| Koodat da merkit |
| Koodu ISO 4217 | EUR (978) |
| Merki | € |
| Kierdoaloveh |
| Käyttäjät |  **Euroaloveh:**  Alangomuat  Austrii  Belgii  Bulgaarii  Germuanii  Griekka  Eesti  Fransii  Horvaatii  Iirinmua  Ispaanii  Itaalii  Kypros  Latvii  Lietuva  Luksemburg  Malta  Portugal  Slovaakii  Sloveenii  Suomi
 **EU:n mualoin erialovehet:**  Ahvenanmua  Guadeloupe  Mayotte  Martinique  Réunion  Saint-Pierre da Miquelon  Fransien Guajana  Fransien suvizet da antarktizet alovehet
 **EU:n ulgopuolizet muat:**  Andorra  Kosovo  Montenegro  Monako  San Marino  Vatikan |
| Juattavat yksiköt |
| Vuittilugu | Eurosentu (1⁄100) |
| Sedelit da rauduraha kierros |
| Sedelit | 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 euruo |
| Rauduraha | 1, 2, 5, 10, 20, 50 eurosentua 1, 2 euruo |
| Pandih kierros | 1. pakkaskuudu 2002 |
| Endizet val'uutat | ECU, Alangomualoin gulden, Austrien šillingu, Belgien franku, Bulgaarien lev, Germuanien marku, Griekan drahma, Eestin kruunu, Fransien franku, Horvaatien kuna, Iirinmuan funtu, Ispaanien peseta, Itaalien liira, Kyproksen funtu, Latvien lats, Lietuvan latas, Luksemburgan franku, Maltan liira, Monakon franku, Portugalan escudo, San Marinon liira, Slovaakien kruunu, Sloveenien tolar, Suomen marku, Vatikanan liira |
| Emissii da inflatsii |
| Keskusbanku | Euroupan keskusbanku |
| Linki | ecb.europa.eu |
| Inflatsii |
| Inflatsii | 3,2% (oraskuu 2026) |

**Euro** (merki **€**, kanzoinväline val'uuttukoodu **EUR 978**) on 21 EU:n ozanottaivaldivon rahayksikkö, yksi muailman varaval'uuttois. Emitentu on Euroupan keskusbanku (EKB). Euro pandih käzimaksokierdoh 1. pakkaskuudu 2002, da se vaihtoi Euroupan val'uuttuylsikön (ECU:n) proporsies 1:1.

Euro vaihtoi 2002 kanzallizen val'uutan 12 Euroupan unionin ozanottaivaldivos, kudamih kuulutah Alangomuat, Austrii, Belgii, Fransii, Germuanii, Griekka, Iirinmua, Ispaanii, Itaalii, Griekka, Luksemburg, Portugal, Suomi. Euroaloveheh ollah liitytty Sloveenii (2007), Kypros da Malta (2008), Slovaakii (2009), Eesti (2011), Latvii (2014), Lietuva (2015), Horvaatii (2023) da Bulgaarii (2026). Sežo euruo käytetäh Andorra, Kosovo, Montenegro, Monako, San Marino da Vatikan, ga niilöil ei ole luba työndämäh omat ezittäjät hallindolaitoksih da vaikutus rahapoliitiekkah.

## Lähtiet
# Buenos-Aires

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Linnu
Buenos-Aires Ciudad Autónoma de Buenos Aires

|  |  |
| --- | --- |
| Flagu | Gerbu[d] |
|  |  |

|  |  |
| --- | --- |
| Mua |
ArgentiinuArgentiinu |
| Koordinuatat | 34°35′59″ s. l. 58°22′55″ pl. p.﻿ / ﻿34.59972° s. l. 58.38194° pl. p.﻿ / -34.59972; -58.38194    |
| Johtai | Jorge Macri[d] |
| Perustettu |
1536 |
| enzimäinen mainičendu | 1536 |
| Pindu-ala | * 203,3±0,1 km²

 km² |
| Rahvastu | 2 891 082 hengi |
| Aiguvyöhykeh | UTC−3[d] da America/Argentina/Buenos\_Aires[d] |
| Telefonan koudu |
011 |
| Poštuindeksat | C1000-14xx |
| Virralline sivu | buenosaires.gob.ar |

Ozuta/peitä kartoi

|  |
| --- |
| *Земля* ещё не имеет позиционной карты.Категория:Википедия:Неверно указанные ПозКарты

  |

 **Buenos-Aires**  Wikimedia Commonsas |

**Buenos-Aires** on Argentinan piälinnu, muan haldivolline, kul’tuuru- sego ekonoumiekkukeskus. Se on yksi suurimbis Suvi-Ameriekan linnois. Buenos-Aires on muan keski- da päivännouzuozas, Rio-de-la-Plata –lahten päivänlaskupuolen rannal. Rio-de-la-Plata –lahti on pitkän Parana –jovensuun jatkonnu. Linnu sai oman lyhendetyn Buenos-Aires –nimen XVII vuozisual. Enne sidä linnal oli semmoine nimi - de la Santísima Trinidad y Puerto de Nuestra Señora de Santa María de los Buenos Aires.

Buenos-Aires oli perustettu kaksi kerdua. Enzikerdua sen alguhpanijannu oli Pedro de Mendosa vuonnu 1536. Indeicat poltettih linnan vuonnu 1541, vuonnu 1580 Huan de Garai elvytti linnan.
# Durres

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Linnu
Durres alb. Durrësi

|  |
| --- |
| Gerbu |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
| Mua |
AlbuaniiAlbuanii |
| Koordinuatat | 41°18′48″ p. l. 19°26′45″ pn. p.﻿ / ﻿41.31333° p. l. 19.44583° pn. p.﻿ / 41.31333; 19.44583    |
| Pindu-ala | * 46,3 km²

 km² |
| Rahvastu | 175 110 hengi |
| Aiguvyöhykeh | UTC+1[d] da UTC+2[d] |
| Telefonan koudu |
052 |
| Poštuindeksat | 2000 |
| Virralline sivu | durres.gov.al |

Ozuta/peitä kartoi

|  |
| --- |
| *Земля* ещё не имеет позиционной карты.Категория:Википедия:Неверно указанные ПозКарты

  |

 **Durres**  Wikimedia Commonsas |

**Durres** (alb. Durrësi) on toizekse suurin da nähtävyksil bohattu linnu Albuanies. Linnan endizet nimet ollah Dirrahii, Drač da Duracco.

Linnu on sijoitannuhes Adriatikan meren rannikol. Vastalpäi ollah Itualien Bari-portu, kuduassah on 300 kilometrii päivänlaskuh päi, da Brindizi-portu, kuduassah on 200 kilometrii. Albuanien piälinnah Tiranassah on 33 kilometrii. Vuvven 2011 rahvahanluguhpanon tiedoloin mugah linnas eläy 113 249 hengie. Linnukunnas on 201 515 eläjiä.

## Histourii

Linnu on perustettu vuvvennu 627 enne Hristosan roindua. Griecielazet valloittajat Korinfa-linnas da Kerkira-suarelpäi annettih linnale Epidamn-nimen. Riimalazile tämä nimi ei olluh mieldy myö, hyö annettih linnale Dirrahii-nimen. Linnan piälimäzekse oli pandu griekkalaine Dementrii Farosskii, kudai Toizen Illirijan voinan aigah siirdyi Illirijan rozvoloin puolele. Konstantinopol’an valloittamizen jälles vuvvennu 1204 3/8 Vizantien imperien muadu siirdyi Veneciele. Nämmien mualoin joukos oli Dirrahiigi. Sie oli perustettu Duracco-nimine gercogukundu.
# 2. syvyskuudu

|  |
| --- |
| ← **Syvyskuu** → |
| En | To | Ko | Ne | Pi | Su | Py |
|   | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |
| 28 | 29 | 30 |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |
| Vuozi 2026 |

**2. syvyskuudu** — 245. vuvven päivy (246. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 120 päiviä.

## Tämän päivän pruazniekat

## Midä rodih sinä piän

## Ken rodihes sinä piän

## Ken kuoli sinä piän

|  |  |
| --- | --- |
|  | 2. syvyskuudu Wikivarastos |