Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Telefon

Telefon
**Telefon** libo **sanalangu** on sähköhine iänensiirdovehkeh, kudaman vuoh kaksi libo enämbi ristikanzua voibi paista toine toizenke rippumattah sit, kui loitton toine toizes hyö ollah.

## Lähtehet
# Kongfucelaižus

Kongfucelaine pyhäkkö Nagasakis Japounies.
**Kongfucelaižus** (jap. *儒學*, *Rúxué*) on Kitais roinnuhes morualine da yhteskunnalline oppi, kudai kehittyi kitailazen filosoufan Muasteri Kongan libo Kongfucen (551–479 eaa.) opastuksis. Kongfucelaižuol ei ole oma jumalkäzitysty, no päivänlaskumualois se yksikai kategouriziruijah uskondokse. Konfucelaižuon keskehizimät tekstat ollah *Viizi klassiekkua* da *Sanelendat*.

## Histourii

### Kongfucen elos

Kongfucen pačas pyhäkös.
Muasteri Kongan eläjes, kevätty da sygyzyy -kavvel nygözen Kitain valdivon alovehel sijaičči monii toine tostu vastah borčuijua korolestvua. Aijan suurien muutoksien täh äijät ajattelijat kaččelemah rahvaskunnallizii probliemoi. Aigua kučutahgi *borčuiččijoin valdivoloin da sadoin filousofoin aigukavvekse*.

## Lähtehet

* Ketola, Kimmo ym.: *Eeden 7. Maailmanuskonnot*. Helsinki: Edita, 2003. ISBN 951-37-3683-0.

### Viittehet
# Manasteri

Valamoin manasteri Valamoin suarel Luadogal, Karjalan tazavallas.
**Manasteri** (grec. μοναστήριον *monastērion*) on libo rakendus libo rakenduksien joukko, kus eläy uskondolline kollektiivu. Manasterilois eletäh tarkoin siändölöin mugah sluužijen da kunnivoijen jumalii. Tavan mugah manasteris eletäh vaigu naizet libo miehet. Naispuolistu manasteris eläjiä kučutah *manuahin’u*, miespuolistu – *manuahu*.

## Sanan alguperä

Sana *manasteri* tulou grecien kielespäi da merkiččöy kohtua, kus ristikanzat eletäh yksin. Sen pohjannu ollah sanat *monos* ’yksin’ + *tērion* ’kohtu’. Allunperin kai hristianskoit manuahat elettih erakoinnu.

## Lähtehet

* Monastery *New World Encyclopedia*. Viitattu 9.2.2016.

### Viittehet
# Kirjalližus

Vahnoi kirjoi.
**Kirjalližus** tarkoittau kirjutettunnu libo suullizennu perindönny säilynnyzii kirjallizii tuottehii muga kui romuanoi libo rahvahanrunohuttu. Puaksuh kirjalližuol viitatah kaunehkirjallizih tevoksih. Kirjalližus on levei ellendys da sen tyhjendäi miärittely on jygiedy. Etimolougizesti termi viittuau kirjumuodoh da kirjutettuh tekstah, no toizielpäi kirjalližuokse čotaijah erähis yhtevyksis dai sähköhizesti ilmah piästetyt tevokset, sarjukoomiksat da suulline rahvahanperindö, libo kai kirjutetut tekstat da paistut sanelendat.
# Toine muailmanvoinu

|  |
| --- |
| Toine muailmanvoinu |
|  |
|  |
| Lyhyt nimi | WWII, WW2, SWW da SGM |
| Merkittävä henkilö | Winston Churchill, Franklin D. Roosevelt[d], Adolf Hitler, Benito Mussolini[d], Josif Stalin da Hirohito[d] |
| Sijainti | * Ven'a
* Jevrouppu
* Afriekku
* Tyynimeri
* Välimeri[d]
* Aazii
* Atlantan valdumeri
* Lähi-itä[d]
* Kaakkois-Aasia[d]
* Skandinavia[d]
* Indien valdumeri
* Etelä-Aasia[d]
* Pohjois-Aasia[d]
* Kiinan tasavalta[d]
* Japounii
* Eteläinen Afrikka[d]
* Itä-Afrikka[d]
* Keski-Afrikka[d]
* Avstrualii
* Pohjas-Amerikku
* Suvi-Amerikku
 |
| Ielembäine | ensimmäinen maailmansota[d] da Sotien välinen aika[d] |
| Seuraaja | aftermath of World War II[d], Trente Glorieuses[d], kylmä sota[d] da kolmas maailmansota[d] |
| Alkamisajankohta | 1. syvyskuudu 1939 |
| Päättymisajankohta | 2. syvyskuudu 1945 |
| Aikakausi | newest history[d] da uusin aika[d] |
| Osallistuja | akselivallat[d], liittoutuneet[d], Natsi-Germuanii, Avstrualii, Yhtistynnyh kuningaskundu da Taivan' |
| Kuolleiden määrä | 73 000 000±13 000 000 |
| Šuorei syy | Molotov–Ribbentrop-sopimus, salainen lisäpöytäkirja[d] |
| Aihetunniste | world\_war\_ii |
|  |
| Order of battle | French army 1939-1940[d], British First Army order of battle, 4 May 1943[d], Order of battle for 7th Armoured Division[d], Order of battle of RAF Coastal Command[d], Supplementary Order of Battle[d], Yugoslav Army in the Fatherland order of battle[d] da Imperial Japanese Navy order of battle 1941[d] |
| Hoijetah Wikiprojektas | WikiProject World War II[d] |
| Luokka kartoille | [d] |
| Mediafailat Wikiaital |

Animaatio toštu muailmanvoinast
**Toine muailmanvoinu** oli voinu kudai algoi vuvvennu 1939 da loppui vuvvennu 1945. Voinas oli Germuanii, Itualii, Japounii, Vengrii, Rumiinii, Bolguarii da Suomi vastah Brituanii, Frantsii, Nevvostoliitto, Yhtysvallat da Kitai.

## Lähtehet
# Kitain kieli

**Kitain kieli** on joukko lähisuguu olijua kieldy, kuduat yhtes kuulutah sinotibiettalazeh kielipereheh. Kitain kielel pagizou 1,3 miljardua hengie. Enzimäzinny pagizijoinnu oldih han’-rahvas. Kitain kielel on viralline stuatussu Kitais, Singapuras da Taivan’as. Kitain kieli on vahnimii kielii kogo muailmas. Kitain kieles kirjaimien sijah käytetäh kitailazii merkilöi. Niidy on piäl 80 tuhattu, yhtelläh nygöi enimät kitailazis merkilöis lövvytäh vai Kitain klassizen literatuuran tevoskispäi.