Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kuudam

|  |
| --- |
| Kuudam |
| Perustamizen paivymiäry | läs *некорректная дата (недостижимая точность)* |
|  |
|  |
| Nimen alguperä | kirkkaus[d] |
| Valdivo | *
 |
| Sijainti | * sisempi Aurinkokunta[d]
 |
| Sijaitsee taivaankappaleella | Kuudam |
| Hiippakunta | Roman Catholic Diocese of Orlando[d] |
| Korkein kohta | Selenean summit[d] |
| Syvin kohta | Antoniadi[d] |
| Tutkittavana | kuulento[d] da selenologia[d] |
| Taivaankappaleen kiertolaiset | Lunar Reconnaissance Orbiter[d], CAPSTONE[d], Lunar Gateway[d] da Chandrayaan-2[d] |
| Kiertää taivaankappaletta | Mua |
| Apoapsis | 405 500 km |
| Periapsis | 363 300 km |
| Etäisyys Maasta | 385 000,5 km |
| Litistyneisyys | 0,00125 |
| Kiertoradan tyyppi | korkea Maan kiertorata[d] |
| Eksentrisyys | 0,0567±0,0001 |
| Inklinaatio | 5,145 ° |
| Kiertoaika | 27,321661 sut. |
| Synodinen kiertoaika | 29,530589 sut. |
| Radan isoakselin puolikas | 384 400 km |
| Näennäinen magnitudi | −12,74 |
| Albedo | 0,136 |
| Tiheys | 3,344 g/cm³ |
| Lämbötila | 95 K da 390 K |
| Vierailija- tai matkustajamäärä | 12 |
| Massu | 73,4767±0,0033 Yg |
| Pinduala | * 37 930 000 km²
 |
| Tilavuus | 2,1968×10¹⁰ m³ |
| Säde | 1 737,1 km, 1 738,14 km da 1 735,97 km |
| Halkaisija | 3 476,2 km |
|  |
|  |
|  |
|  |
| Kuvattu teoksessa | the Moon in fiction[d] |
| Hoijetah Wikiprojektas | WikiProject Moon[d] |
| Kulmaläpimitta | 34,1 ′ |
| Painovoima pinnalla | 1,62 m/s² |
| Mediafailat Wikiaital |

**Kuudam** (simvolu: ) on Muan ainua suuri kiertolaine, kudai kierdäy Muapallon yhden kuun aijal. Kuudaman loittozus Muas on noin
384 400 kilometriä da läbimittu noin 3 474,2 km.

Enzimmäine ristikanzu laskeutui Kuudaman pinnal vuvvennu 1969.

## Lähtiet
# Tiähtitiedo

Tiähtii
**Tiähtitiedo** libo **astronoumii** on luonnontiedo, kudai tutkiu muailmankaikkevuttu da sen kohtehii, ilmivölöi sego kehitysty. Tiähtitiijon tutkimusaloveheh kuuluu kai muakerän da sen ilmakehän ulgopuolel olii da sežo Mua yhtenny planietannu. Tiähtitiedo pohjahes enimyölleh fiiziekkah, no sit käytetäh hyväkse toiziigi tiijonaloi biolougies hiimieh.
# Tiedokoneh

**Tiedokoneh** libo **kompjuuter** on laiteh, kudai käzittelöy noumeri-lougistu tieduo oman ohjelman mugah. Tiedokonehel tarkoitetah tavan mugah yleiskäyttöhisty laitehtu, kudai on tarkoitettu monenlazien tiedoloinkäzittelytoimindoloin suorittamizeh. Vie ezimerkikse liitetyn laitehet da matkutelefonat ollah oman perustan mugah tiedokonehii, vaiku erikozen käyttötarkoituksen täh niilöi moizikse ei kučuta.

## Tiedokonehen toimindu

Matematiekan professor Charles Babbage kehitti jo 1800-luvul mehanizen tiedokonehen nimel Analyyttine koneh. Yksi tundiettulois tietokonehen matemattiezis mallilois on Turingin koneh, kudaman kehitti anglielaine matematiekko Alan Turing. Tiedoloinkäzittelyn ekvivalensien perustehen mugah kai tiedokonehet voijah suorittua samat ruavot, gu vai käytös on riittävästi tallendustilua da aigua. Nygyaigazet yleistiedokonehet perustutah elektroniekkah da John von Neumannan mallin mugazeh rakendeheh da Turingan tiedokonehes kirjutetah vai tiedoloinkäzittelyteourien oppikirjois. Suurimas ozas tiedokonehis on käytös John von Neumannin malli, kudamas kui ohjelmu mugagi sidä käzittelii tiedo ollah samah tiedokoneheh tallendettuu datua.

Tiedokonehen toimindua ohjuau prosessor, kudai ellendäy konehkielizii käskylöi da ohjuau niilöin mugah tiedokonehen eri toimindoloi. Suoritin suorittau ohjelmua lugemal peräkkäzii muistopaikoi alovehel, kuduah ohjelmukoudu on tallendettu, da käzittelemäl bittujonot konehkielizikse käskylöikse.

Prosessoroin ližäkse tiedokonehes on tavan mugah toizii piirilöi, kuduat suoritetah erikozii tiedoloinkäzittelytehtävii da annetah välliä varzinazile prosessoroile. Ezimerkikse:

* Näytönohjain muuttau näyttömuistoh tallendetun kuvan näyttölaittehele pättäväkse ajoitetukse signualakse; äijät näytönohjaimet maltetah vie iče piirdiä grafiekkua näyttömustoh. Käytändös nengomis laittehis ollah omat prosessorat, da monen grafiekkuohjaimen prosessoroi voibi käyttiä vie toizis laskendois silloi, konzu niilöi ei tarvita grafiekan muvvostamizeh.
* Digitaline signualuprosessor on erityizesti matkutelefonas ja verkolaittehis ylehine erikoiskierros, kudai käzittelöy jatkuvua datavirdua da luadiu sen avul toimindoi, ezim. salavuksen libo pakatun iänen purgamizen.

## Tiedokonehen arhitektuuru

Personal computer, exploded 6
1. Skanneri

2. Keskusprosessor

3. Keskusmusto

4. Levendyskortit (näytönohjain, iänikorti)

5. Virdulähte

6. Levyazemu

7. Kiindolevy

8. Emälevy

9. Toistimet

10. Näytin

11. Käyttösisteemu

12. Tiedokonehohjelmu

13. Näppäimistö

14. Tidokonehen hiiri

15. Sisteemanyksikkö

16. Tulostin

## Tiedokonehjärjestelmäh kuulutah

* ohjelmisto ("soft", angl. *software*)
* laittehisto ("raudu", angl. *hardware*).
# Islandien kieli

**Islandien kieli** libo **islandii** on skandinavienen kieli, kudai paistah ezipiäs Islandies.

Islandien lähisugukielet ollah ruočči, danii, norju da fiäri.

## Islandien kirjaimikko

* **A**, a - a
* **Á**, á - á
* **B**, b - bé
* **(C)**, (c) - sé
* **D**, d - dé
* **Ð**, ð - eð
* **E**, e - e
* **É**, é - é
* **F**, f - eff
* **G**, g - gé
* **H**, h - há
* **I**, i - i
* **Í**, í - í
* **J**, j - joð
* **K**, k - ká
* **L**, l - ell
* **M**, m - emm
* **N**, n - enn
* **O**, o - o
* **Ó**, ó - ó
* **P**, p - pé
* **(Q)**, (q) - kú
* **R**, r - err
* **S**, s - ess
* **T**, t - té
* **U**, u - u
* **Ú**, ú - ú
* **V**, v - vaff
* **(W)**, (w) - tvöfalt vaff
* **X**, x - ex
* **Y**, y - ufsilon y
* **Ý**, ý - ufsilon ý
* **(Z)**, (z) - seta
* **Þ**, þ - þorn
* **Æ**, æ - æ
* **Ö**, ö - ö
# Germuanien kieli

**Germuanien kieli** (germ. *Deutsch* libo *die deutsche Sprache*) on indojevrouppalazen kieliperehen päivänlaskugermuanizeh kielijoukkoh kuului kieli. Germuaniedu paistah Germuanies da äijis Jevroupan valdivolois. Sidä paistah muamankielenny enämbi 100 miljounua hengie.
# Norjan kieli

**Norjan kieli** libo **norju** (nor. *norsk*) on pohjasgermanine kieli. Kielel pagizou läs 4,8 miljounua hengie. Kui Karjalasgi, Norjas ei ole yhty yhtenästy kirjukieldy, vaigu kaksi virrallistu kielimuoduo, kirjunorju (nor. *bokmål*) da uuzinorju (nor. *nynorsk*).

Norjan lähisugukielet ollah ruočči, danii, islandii da fiäri.
# Danien kieli

**Danien kieli** libo **danii** on pohjasgermanine kieli. Kielel on nečilleh 6 miljounah paginanpidäjilöi. Danien kieldy pidetäh virrallizenu Danies da Fiärsuaren toizenu virrallizenu kieleny.

Danien lähisugukielet ollah ruočči, norju, islandii da fiäri.
# Ruočin kieli

**Ruočin kieli** libo **ruočči** on pohjasgermanine kieli. Muamankielenny sidä pagizou läs 10 miljounua ristikanzua eri mualois, kaikis enämbi pagizijua on Ruočis da Suomes.
Ruočin lähisugukielet ollah muut pohjasgermanizet kielet: danii, norju, islandii da fiäri.
# Päiväzensistiemu

Päiväzensistiemu.
Päiväzen da Päiväzensistieman planietoin kogoverdailu.
**Päiväzensistiemu** on Päiväzen da kaikkien sidä kierdäjien kappalehien kerätty sistiemu. Päiväzensistieman planietat ollah Merkurius, Venus, Mua, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus da Neptunus. Päiväzensistieman ijäkse on suadu n. 4,6 miljardua vuottu. Sežo toizil tiähtilöil on huomattu omii eksoplanietoin kerättylöi planiettusistiemoi.

## Kačo sežo

* Päiväzensistieman tulii aigu
* Eksoplaniettu
* Protoplanietarilline kiehkoi

## Kirjalližuttu

* Tekijä=Hotakainen, Markus | Nimeke=Opas aurinkokuntaan | Selite=Tähtitieteen kansainvälinen vuosi 2009 | Julkaisupaikka=Helsinki | Julkaisija=Karttakeskus | Vuosi=2009 | Tunniste=ISBN 978-951-593-257-0
* Tekijä=Oja, Heikki | Nimeke=Sibeliuksesta Tuonelaan: Aurinkokuntamme kiehtova nimistö | Selite=Ursan julkaisuja 85 | Julkaisupaikka=Helsingissä | Julkaisija=Tähtitieteellinen yhdistys Ursa | Vuosi=2003 | Tunniste=ISBN 952-5329-25-9
* Tekijä=Oja, Heikki | Nimeke=Aurinkokunta uusiksi | Selite=Ursan julkaisuja 110 | Julkaisupaikka=Helsingissä | Julkaisija=Tähtitieteellinen yhdistys Ursa | Vuosi=2008 | Tunniste=ISBN 978-952-5329-72-8

## Aihies muijal

* Solar System Exploration NASA (angliekse)
* Solar System National Geographic (angliese)
* Esitelmä aurinkokunnasta Ursa (suomekse)
* Aurinkokunta Ilmatieteenlaitos (suomekse)
# Ceres (dvarfiplaniettu)

|  |
| --- |
| Ceres |
|  |
| IPA-tarkekirjoitus | ˈt͡seːʁɛs |
| Nimen alguperä | Ceres[d] |
| Sijainti | * asteroidivyöhyke[d]
 |
| Seuraaja | 2 Pallas[d] |
| Löydäi libo keksii | Giuseppe Piazzi[d] |
| Löydämis- libo keksimisaijankohtu | 1. pakkaskuudu 1801 |
| Taivaankappaleen löytöpaikka | Astronomical observatory of Palermo[d] |
| Asteroidiryhmä | asteroidivyöhyke[d] |
| Kiertää taivaankappaletta | Päiväine |
| Apoapsis | 2,9856931674355±0 A.Y. |
| Periapsis | 2,5455381355818±0 A.Y. |
| Periapsisin argumentti | 73,299754646165±0 ° |
| Eksentrisyys | 0,0795763199441±0 |
| Inklinaatio | 10,587886582068±0 ° |
| Kiertoaika | 1 679,9105727719±0 sut. |
| Pyörähdysjakso | 9,07417±0 č. |
| Radan isoakselin puolikas | 2,7656156515087±0 A.Y. |
| Nousevan solmun pituus | 80,24963090817±0 ° |
| Keskianomalia | 231,53973300437±0 ° |
| Asteroidiluokka | G-tyypin asteroidi[d] da C-tyypin asteroidi[d] |
| Näennäinen magnitudi | 6,79 |
| Absoluuttinen magnitudi | 3,34 |
| Albedo | 0,09 |
| Tiheys | 2,162 g/cm³ |
| Massu | 9,393×10²⁰ kg |
| Tilavuus | 434 000 000 km³ |
| Halkaisija | 939,4±3,6 km |
|  |
|  |
| Hoijetah Wikiprojektas | WikiProject Solar System[d], WikiProject Astronomical objects[d] da Wikiprojektu Tiähtitiedo[d] |
| Epookki | 21. kylmykuudu 2025[d] |
| Kulmaläpimitta | 0,854 ″ |
| Periapsisaika | 2 461 599,9493353±0 JD |
| Tilapäinen merkintä | 1899 OF, 1943 XB, A899 OF da A801 AA |
| Mediafailat Wikiaital |

**Ceres** (**1 Ceres**, simvolu: ) on päiväzenkunnan dvarfiplaniettu asteroiduvyöhykkehes.

## Lähtiet
# Merkurius

|  |
| --- |
| Merkurius |
|  |
| IPA-tarkekirjoitus | mɛʁˈkuːɐ̯ |
| Nimen alguperä | Mercurius[d] da Hermes[d] |
| Demonyymi | Mercurien |
| Sijainti | * sisempi Aurinkokunta[d]
 |
| Korkein kohta | Caloris Montes[d] |
| Tutkittavana | Merkuriuksen tutkimus[d] da hermeology[d] |
| Löydäi libo keksii | *tiedämätöi* |
| Löydämis- libo keksimisaijankohtu | *tiedämätöi* |
| Taivaankappaleen löytöpaikka | *tiedämätöi* |
| Kiertää taivaankappaletta | Päiväine |
| Apoapsis | 69 817 445 km da 0,4667008 A.Y. |
| Periapsis | 0,3074995 A.Y. da 46 001 009 km |
| Periapsisin argumentti | 29,124 ° |
| Etäisyys Maasta | 82 000 000 km da 217 000 000 km |
| Litistyneisyys | 0 |
| Eksentrisyys | 0,20563593 |
| Inklinaatio | 7,00497902 ° |
| Kiertoaika | 87,969 sut. |
| Synodinen kiertoaika | 115,88 sut. |
| Pyörähdysjakso | 5 097 600 s |
| Radan isoakselin puolikas | 57 909 176±1 km da 0,38709893 A.Y. |
| Nousevan solmun pituus | 48,33076593 ° |
| Keskianomalia | 174,796 ° |
| Näennäinen magnitudi | 1,9 |
| Albedo | 0,068 |
| Magneettinen momentti | 4±0,5×10¹⁹ J/T |
| Tiheys | 5,427 g/cm³ |
| Lämbötila | 100 K, 440 K da 700 K |
| Massu | 330 Yg |
| Pinduala | * 74 800 000 km²
 |
| Tilavuus | 6,083×10¹⁰ km³ |
| Säde | 2 439,7±1 km, 2 439,7±1 km da 2 439,7±1 km |
| Halkaisija | 4 878 km |
|  |
| Aiheen maantiede | surface of Mercury[d] |
| Hoijetah Wikiprojektas | WikiProject Solar System[d], WikiProject Astronomical objects[d] da Wikiprojektu Tiähtitiedo[d] |
| Epookki | J2000.0[d] |
| Kulmaläpimitta | 4,5 ″ da 13 ″ |
| Rektaskensii | 18č 44m 0s |
| Deklinatsii | +61° 24′ 100″ |
| Painovoima pinnalla | 3,7278 m/s² |
| Mediafailat Wikiaital |

**Merkurius** (simvolu: ) on päiväzensistieman planiettu.

## Lähtiet
# 15. kezäkuudu

|  |
| --- |
| ← **Kezäkuu** → |
| En | To | Ko | Ne | Pi | Su | Py |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |
| Vuozi 2026 |

**15. kezäkuudu** - 166. vuvven päivy (167. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 199 päiviä.

## Tämän päivän pruazniekat

## Midä rodih sinä piän

## Ken rodihes sinä piän

* 1843 **Edvard Grieg** — norviegielaine säveldäi.

## Ken kuoli sinä piän

|  |  |
| --- | --- |
|  | 15. kezäkuudu Wikivarastos |
# Päivännouzu Timor

Päivännouzu-Timoran demokruattine tazavaldu
Repúblika Demokrátika Timor-Leste|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Päivännouzu-Timoran flagu
 | Päivännouzu-Timoran gerbu
 |

 |
|
Päivännouzu-Timoran valdivon gimnu
 |
|  |
| **Iččenäžyön päivymiärät** | 20. oraskuudu 2002 |
| **Virallizet kielet** | portugali[d] da tetum[d] |
| **Piälinnu** | Dili |
| **Suurin linnu** | Dili |
| **Pinduala** • Kaikkiedah
  |  15 007 km² |
| **Rahvahan lugumiäry** • Hinnoitus (2016)
 |  1 291 358 hengie  |
| **Val’uuttu** | Yhdysvaltain dollari[d] da East Timor centavo coins[d] |
| **Domeennimi** | .tl[d] |
| **Koudu ISO** | TL |
| **ROK koudu** | TLS |
| **Telefonan koudu** | +670 |
| **Aiguvyöhykkehet** | UTC+9[d] da Asia/Dili[d] |

**Päivännouzu-Timor** libo Timor-Leste, virrallizesti Päivännouzu-Timoran demokruattine tazavaldu on valdivo Liideh-Azies. Se sijaiččou Timor-suaren päivännouzuozas. Päivännouzu-Timoral on pieni puolianklavu Okusi-Ambenon muakundu Timoran suaren päivänlaskupuoles da pienet suaret Atauru pohjazes da Žaku päivännouzus.

Virrallizet kielet ollah tetum da portugalien kieli. Piälinnu on Dili. Muan pinduala on 15 007 km². Rahvahan lugumiäry on 1 066 409 hengie.
# 1955

| vuvvet
 |
| --- |
|  1951

```
·  1952
·  1953
·  1954
—  **1955**
```

 **— 1956**

```
·  1957
·  1958
·  1959
```
 |
| Vuozikymmenet
 |
| 1930-lugu · 1940-lugu — **1950-lugu** — 1960-lugu · 1970-lugu
 |
| Vuozisuat
 |
| XIX vuozisada — **XX vuozisada** — XXI vuozisada
 |

## Midä rodih sinä vuon

## Ken rodihes sinä vuon

* 24. tuhukuudu **Alain Prost** — frantsien avtokilbailii, F1-čempion 4 kerdua
* 24. tuhukuudu **Steve Jobs** — amierikkalaine inženieru da yrittäi, "Apple"-firman alguhpanii
* 28. ligakuudu **Bill Gates** — Microsoft-firman alguhpanii
* 13. kylmykuudu **Whoopi Goldberg** — amierikkalaine kinoartistu

## Ken kuoli sinä vuon

* 18. sulakuudu **Albert Einstein** - germuanienjevrieläine fiizikku
# Latvii

Latvien tazavaldu
latv. *Latvijas Republika*|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Latvien flagu
 | Latvien gerbu
 |

 |
|
Gimnu: *«Dievs, Svētī Latviju (Pyhä Jumal, blahoslovi Latvii)»*
 |
|  |
| **Virallizet kielet** | latvia[d] |
| **Piälinnu** | Riga |
| **Suurimat linnat** | Riga, Daugavpils, Lijepaja, Jelgava, Ventspils |
| **Pinduala** • Kaikkiedah
  |  64 589 km² |
| **Rahvahan lugumiäry** • Hinnoitus (2023)
 |  1 891 000 hengie  |
| **Val’uuttu** | euro[d] |
| **Domeennimi** | .lv[d] |
| **Koudu ISO** | LV |
| **ROK koudu** | LAT |
| **Telefonan koudu** | +371 |
| **Aiguvyöhykkehet** | UTC+2[d] da UTC+3[d] |

**Latvien tazavaldu** (latv. *Latvijas Republika*) libo **Latvii** (latv. *Latvija*) on yksi Baltien mualois. Latvien pohjasrajan tagan on Estounii, päivännouzus Ven'a da Valgo-Ven'a da suves Litvu. Muan piälinnu Riga on Baltien mualoin suurin linnu.

Gaujan kanzallispuusto
Jūrmalan randua Riganlahtele
Vuvvennu 2011 Latvies oli 2 067 887 eläjiä, kudualois 1 284 194 (62,1 %) latvielastu, 556 422 (26,9 %) ven'alastu, 68 174 (3,3 %) valgoven'alastu, 45 699 (2,2 %) ukrainalastu, 45 783 (2,2 %) polšalastu, 24 426 (1,2 %) litvalastu, 6 452 (0,3 %) čiganua, 6 416 (0,3 %) jeyrilästy, 3 023 (0,1 %) germuanilastu da 2 000 (0,1 %) estounielastu.

Latvien kieli on ainavo virralline kieli, da sen stuatusua lujoitetah kielipoliitiekal, no ven'an kieldy käytetäh sežo äijy.

## Kirjalližus

Enzimäine latvienkieline kirju piäzi ilmah vuvvennu 1525. Hätken sen jälles vaiku kirikölline tekstu oli arvospiettyy. Enzimäine latvielaine runoilii oli Jēkabs Ķikulis, kudai kirjutti vuvvennu 1777 oman aigah pajoloi. Andrejs Pumpurs kirjutti runokogomuksen *Lāčplēsis* da on yksi rahvahallizis muanivomiehis kui mugaže Eduards Veidenbaums, Jānis Poruks da Kārlis Skalbe.

1900-luvun allus algajen kanzallisrunoilii Jānis Rainis da toizet kirjailijat otettihes latvien kielen kehittämizeh.

## Lähtehet

* Kirjaviite | Tekijä= Cēruzis, Raimonds | Nimeke= History of Latvia. A brief survey| Selite= | Julkaisupaikka= Riga | Julkaisija= The Latvian Institute | Vuosi= 2007 | Tunniste=ISBN 9984-736-33-4}} *Historia-osion lähde*, saatavana pdf-muodossa: 52 s. (pdf)
* Verkkoviite | Osoite =  | Nimeke = Latvian historia. Latvian historiaa pähkinänkuoressa 1100-luvulta alkaen | Tekijä = Leikola, Anto| Selite = Rozentāls-seuran kotisivut | Ajankohta = Elokuu 2007 | Julkaisija = Rozentāls-seura - Suomi-Latvia-ystävyysseura | Viitattu = 4.12.2012 *Historia-osion lähde*
* Kirjaviite | Tekijä = Carolyn Bain| Nimeke =Estonia, Latvia and Lithuania | Vuosi = 2009 | Sivu = | Selite = | Julkaisija = Lonely Planet | Tunniste = ISBN 9781741047707 | Viitattu =17.4.2012 | Kieli =
* Verkkoviite | Osoite =  | Nimeke = Latvian Culture Portal| Ajankohta = 2005 | Julkaisija = Ministry of Culture of Latvia | Viitattu =27.5.2012 | Kieli =Monta kieltä|en|lv|ru
# Bandar-Seri-Begavan

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piälinnu
Bandar-Seri-Begavan بندر سري بڬاوان

|  |  |
| --- | --- |
| Mua |
BruneiBrunei |
| Koordinuatat | 04°53′30″ p. l. 114°56′30″ pn. p.﻿ / ﻿4.89167° p. l. 114.94167° pn. p.﻿ / 4.89167; 114.94167    |
| Rahvastu | 202 715 hengi |
| Virralline sivu | municipal-bsb.gov.bn bandarcity.gov.bn |

Ozuta/peitä kartoi

|  |
| --- |
| *Земля* ещё не имеет позиционной карты.Категория:Википедия:Неверно указанные ПозКарты

  |

 **Bandar-Seri-Begavan**  Wikimedia Commonsas |

**Bandar-Seri-Begavan** (malais. بندر سري بڬاوان) on Brunein piälinnu.
# 9. sulakuudu

|  |
| --- |
| ← **Sulakuu** → |
| En | To | Ko | Ne | Pi | Su | Py |
|   |   | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
| 27 | 28 | 29 | 30 |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |
| Vuozi 2026 |

**9. sulakuudu** - 99. vuvven päivy (100. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 266 päiviä.

## Tämän päivän pruazniekat

## Midä rodih sinä piän

## Ken rodihes sinä piän

* 1802 Elias Lönnrot - suomelaine etnogruaffu, Kalevalan kirjuttai
* 1874 **Nikolai Rerih** - ven’alaine taidoilii

## Ken kuoli sinä piän

|  |  |
| --- | --- |
|  | 9. sulakuudu Wikivarastos |
# Itualii

Itualien Tazavaldu
ital. *Repubblica Italiana*|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Itualien flagu
 | Itualien gerbu
 |

 |
|
Itualien valdivon gimnu
 |
|  |
| **Virallizet kielet** | italia[d] |
| **Piälinnu** | Roma |
| **Suurimat linnat** | Riimu, Milan, Neapol', Turin, Palermo, Genuja |
| **Pinduala** • Kaikkiedah
  |  302 073 km² |
| **Rahvahan lugumiäry** • Hinnoitus (2011)
 |  59 570 581 hengie  |
| **Val’uuttu** | euro[d] |
| **Domeennimi** | .it[d] |
| **Koudu ISO** | IT |
| **ROK koudu** | ITA |
| **Telefonan koudu** | +39 |
| **Aiguvyöhykkehet** | Europe/Rome[d] |

**Itualii** (ital. *Italia*) on Suvi-Jevroupan valdivo, Välimeren keskiozas. Virralline nimi on Itualien Tazavaldu (ital. *Repubblica Italiana*).

Luodehes mua rajoittuu Frantsienke (rajan pitkevys on 488 km), pohjazes – Šveitsarienke (740 km) da Avstrienke (430 km), koillizes – Slovenienke (232 km). Itualii ymbäröiččöy kahtu valdivuo: Vatikanua (3,2 km) da San-Marinuo (39 km).

Mua sijoittuu Apennien niemimual, Balkanan niemimual (pienes ozas), Padanan tazangol, Al’poin suvipuoles, Sitsilien da Sardinien suariloil da moniloil pienilöil suariloil.

Itualien piälinnu on Riimu. Muan pinduala on 301 340 km², rahvahan pinduala on 60 359 546 hengie (2018).
# Argon

|  |  |
| --- | --- |
| 18 | Argon |
| Ar39,948 |
| 3s23p6 |

Argon
**Argon** (lat. *Argon*, merkitäh **Ar**-merkil) on 18. elementu Mendelejevan alguainehien hiimiellizes sistiemallizes järjestykses. Argonan atomnoumer on 18. Se on sistiemallizen järjestyksen kolmandes periodas, 18. joukos. Kolmas levittylöis alguainehis Muan atmosfieras. Helpo aineh argon on jaloguazu, ineertine yksiatomine guazu ilmai värii, maguu da hajuu.

## Nimen keksimine

Kokoukses, kudamas oli ezitetty tiijolline ezitelmy argonan avuamizes, Relei da Ramzai annettih uvvele guazale nimi «argon». Latinan kieles tämä sana tarkoittau «lašku, hil’l’aine». Argonan piäominažus on hiimielline aktiivittömys.
# Jouzimies (tiähtijoukko)

|  |
| --- |
| Jouzimies |
|  |
| Viralline nimi | lat. *Sagittarius* |
| Lyhyt nimi | Sgr |
| Nimen alguperä | Nergal[d], Pabilsag[d], kentauri[d], Cheiron[d] da Krotos[d] |
| Rajoittuu | Kotku, Suojusvehkeh, Mado, Mavonkandai, Skorpion, Suven Kruunu, Teleskouppu, Indiani, Mikroskouppu da Kauris |
| Pinduala | * 867 °²
 |
|  |
|  |
| Merkindy | ♐[d] |
| Mediafailat Wikiaital |

**Jouzimies** (lat. *Sagittarius*, gen. *Sagittarii*, lyhendys *Sgr*) on taivahan suvipuoliškon tiähtijoukko. Sen pinduala on 867 nellikköastettu taivahal. Yksi 12 eläinradatiähtijoukos.

## Kirkkahimet tiähtet

| Nimi | Bayeran designatsii | Magnituudu | Väli (valgovuottu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alnasl | γ² Sgr (*gamma² Pegasi*) | 2.96 | 106+1,6 −1,5 |
| Kaus Media (Kaus Meridionalis) | δ Sgr (*delta Sagittarii*) | 2.4-2.8 | 199±9 |
| Kaus Australis | ε Sgr (*epsilon Sagittarii*) | 1.85 | 143±2 |
| Ascella | ζ Sgr (*zeta Sagittarii*) | 2.59 | 88±2 |
| Kaus Borealis | λ Sgr (*lambda Sagittarii*) | 2.813 | 78.2±0.3 |
| Albaldah | π Sgr (*pi Sagittarii*) | 2.89 | 520±20 |
| Nunki | σ Sgr (*sigma Sagittarii*) | 2.05 | 224.7±9.8 |

## Lähtiet
# Vengrien kieli

|  |
| --- |
| Vengrien kieli |
|  |
|  |
| Lyhyt nimi | венгерский, угорська, macarca, венгриаг, унгарски da венгерская |
| Valdivo | * Vengrii
* Rumiinii
* Slovakii
* Ukrainu
* Serbii
* Horvatii
* Avstrii
* Slovenii
 |
| Kotoisin | Burgenland[d], Vengrii, Vojvodina[d], Taka-Karpatian alue[d], Transilvania[d] da Slovakii |
|  |
| Lingvistinen typologia | vapaan sanajärjestyksen kieli[d], nominatiivi-akkusatiivi -kieli[d], agglutinatiivinen kieli[d], SVO-kieli[d], syllabic language[d], synteettinen kieli[d] da sanapaino[d] |
| Sijamuodot | nominatiivi[d], akkusatiivi[d], datiivi[d], instrumentaali-komitatiivi[d], kausaali[d], translatiivi[d], terminatiivi[d], formative case[d], essive-modal case[d], inessiivi[d], superessiivi[d], adessiivi[d], illatiivi[d], sublatiivi[d], allatiivi[d], elatiivi[d], delatiivi[d], ablatiivi[d], distributiivi[d], multiplikatiivi[d], temporaalinen distributiivi[d], temporaali[d], sosiatiivi[d] da formal case[d] |
| Aikamuodot | preesens[d] da mennyt aika[d] |
| Tapaluokat | indikatiivi[d], konditionaali[d] da imperatiivi[d] |
| Suvut |  |
| Persoonamuodot | yksikön 1. persoona[d], yksikön 2. persoona[d], yksikön 3. persoona[d], monikon 1. persoona[d], monikon 2. persoona[d] da monikon 3. persoona[d] |
| Kirjoitusjärjestelmä | Hungarian alphabet[d], unkarilaiset riimut[d] da Hungarian Braille[d] |
| Kielenhuoltoelin | Hungarian Research Centre for Linguistics[d] |
| Puhujien määrä | * 12 600 000 hengi
 |
| UNESCO-kielistatus | 1 turvattu[d] |
| Ethnologue-kielistatus | 1 kansallinen[d] |
| Tutkittavana | Hungarian grammar[d], Hungarian-language studies[d] da Hungarian linguistics[d] |
| Kuvaileva URL | uralic.clld.org/languages/24 |
|  |
|  |
| Luokka tämänkieliselle musiikille | [d] |
| Liittyvä luokka | [d] |
|  |
| Entry in abbreviations table | венг. |
| Wikimedien kielikod | hu |
| Luokka tämänkielisille elokuville | [d] |
|

|  |
| --- |
| *Земля* ещё не имеет позиционной карты.Категория:Википедия:Неверно указанные ПозКарты

  |

 |
| Mediafailat Wikiaital |

**Vengrien kieli** libo **ungarin kieli** (vengrien kieleh *magyar nyelv*) on uralilazen kieliperehen suomelas-ugrilazeh kielijoukkuoh kuului ugrilaine kieli. Tämä kieli on suurin suomelas-ugrilaizis kielispäi, sen pagizijain miäry on yli 15 miljounua kogo muailmas. Vahnimat kirjutukset ollah 1100-vuozisuan aigah kirjutetut tekstat. Vengrienkieline Raamattu ilmestyi vuvven 1590.

|  |
| --- |
| **Suomelas-ugrilazet kielet** |
| **Ugrilaizet** | Vengrii | Hanti | Mansi |
| **Permiläizet** | Zir'ankomi | Permikomi | Udmurta |
| **Marilaizet** | Niittymari | Mägimari |
| **Mordvalaizet** | Erzä | Mokša |
| **Saamelazet** | Akkala† | Anaransaami | Kiltinänsaami | Luulajansaami | Pohjassaami | Piitimensaami | Koltansaami | Suvisaami | Turjansaami | Uumajansaami |
| **Baltiekkusuomelaizet** | Eesti | Suomi (kveni・meänkieli) | Ižora | Karjala | Liivi | Vepsä | Voti | Võro |