Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Alcaloïde

Estructura quimica de l'efedrina, alcaloïde fenetilamina
Cafeïna
Los **alcaloïdes** son de substàncias naturalas en màger part sintetizadas pels vegetals e qu'an de proprietats farmacologicas importantas e una toxicitat enauçada, sovent a de dòsis feblas. Mai rarament se pòdon encontrar tanben d'alcaloïdes d'origina bacteriana, fongica o animala. Son de compausats basics que se pòdon traire per una reaccion acid-basa.

### Estructura quimica

Quimicament se caracterizan per la preséncia d'un o mai d'un atòm d'azòt inserit dins un cicle.
Los nuclèus de basa principals son:

* **Pirolidina**: per exemple l'igrina de la còca
* **Pridina**: per exemple la nicotina del tabat
* **Piperidina**: per exemple conina de la ciguda.
* **Pirolizidina**: per exemple retronecina dels saniçons.
* **Lupiana**: per exemple sparteïna de las ginèstas.
* **Tropana**: per exemple atropina de la beladòna, cocaïna de la còca.
* **Quinoleïna**: per exemple quinina del Quinquina.
* **Isoquinoleïna**: per exemple boldina de la boldo, emetina de l'ipecacuana, morfina de l'òpi.
* **Indola**: per exemple ergotamina de Claviceps purpurea, eserina de la fava de Calabar, vincamina de la Pichona Pervenca.
* **Imidazòl**: pilocarpina del Jaborandi.

## Vejatz tanben

* Portal de la quimia
* Portau de la bioquimia
* Portal de la medecina
# Plasmodium falciparum

*Plasmodium falciparum*

*Plasmodium falciparum* (estadi en anèu dau parasita dins una ematia)

Classificacion| Domeni | Eukaryota |
| Règne | Chromalveolata |
| Division | Alveolata |
| Embrancament | Apicomplexa |
| Classa | Aconoidasida |
| Òrdre | Haemosporida |
| Familha | Plasmodiidae |
| Genre |
Plasmodium |

Nom binominal

Plasmodium falciparumWelch, 1897Plasmodium falciparum es un protozoari dau genre *Plasmodium* que pòu causar lo paludisme en l'òme, en lo gorilla e en lo bonobo.
Se transmés per la fissada d'*Anopheles gambiae* feme (un moissau). *P. falciparum* es lo pus dangierós d'aquelei parasitas que causan lo paludisme, e que provoca lo taus de mortalitat pus enauçat. En mai, representa 80 % de totei lei infeccions malaricas umanas e 90 % daus decés. Es pus espandit en Africa subdesertica que dins d'autras regions dau monde.
Foguèt descobèrt en 1880 per lo mètge militar francés Alphonse Laveran.

## Liames intèrnes

* Paludisme.

## Bibliografia

## Nòtas e referéncias