Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 6. århundre

**6. århundre**
◄ **·**
4. århundre **·**
5. århundre
◄ **6. århundre** ►
7. århundre **·**
8. århundre **·**
►

Statsdannelser ved begynnelsen av 6. århundre.
6. århundre startet den første dagen i 501 og sluttet den siste dagen i 600 etter den gregorianske kalenderen.

## Begivenheter

* Klimasjokket i 535-536
* Justinians pest tar livet av halve Europas befolkning 542
* Justinske dynastiet regjerer i Østromerriket

* Guptariket går til grunne

* Kina er delt mellom et sørlig og et nordlig dynasti

## Viktige personer

* Cassiodorus, forfatter
* Garab Dorje, religionsstifter

## Oppdagelser/oppfinnelser

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 501 | 502 | 503 | 504 | 505 | 506 | 507 | 508 | 509 |
| 510 | 511 | 512 | 513 | 514 | 515 | 516 | 517 | 518 | 519 |
| 520 | 521 | 522 | 523 | 524 | 525 | 526 | 527 | 528 | 529 |
| 530 | 531 | 532 | 533 | 534 | 535 | 536 | 537 | 538 | 539 |
| 540 | 541 | 542 | 543 | 544 | 545 | 546 | 547 | 548 | 549 |
| 550 | 551 | 552 | 553 | 554 | 555 | 556 | 557 | 558 | 559 |
| 560 | 561 | 562 | 563 | 564 | 565 | 566 | 567 | 568 | 569 |
| 570 | 571 | 572 | 573 | 574 | 575 | 576 | 577 | 578 | 579 |
| 580 | 581 | 582 | 583 | 584 | 585 | 586 | 587 | 588 | 589 |
| 590 | 591 | 592 | 593 | 594 | 595 | 596 | 597 | 598 | 599 |
| 600 |
# Oktober

|  |
| --- |
| sep. | **oktober** | nov. |
| Ma | Ti | On | To | Fr | Lø | Sø |
|   |   |   | 1 | 2 | 3 | 4 |
| 5 |
6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 12 |
13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| 19 |
20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| 26 |
27 | 28 | 29 | 30 | 31 |   |
| 2026 |

**Oktober** er årets tiende måned etter den julianske og den gregorianske kalenderen. Den har 31 dager.

Årets fire siste måneder har fått navn på samme måte: etter dens plassering i den opprinnelig romerske kalenderen. Latinske *octo* betyr åtte.

På gammelnorsk *sædemåned* for såing av vinterrug, også kalt slaktemåned.

## Kilder

* (no) «Oktober» i *Store norske leksikon*

## Eksterne lenker

* (en) October – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) October – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Synonym

Et **synonym** er et ord som har samme eller liknende betydning som et annet ord.

Synonymer er substantiv, verb, adverb eller adjektiver. Det er relativt sjelden at to ord har eksakt lik betydning, derfor blir ofte nyansene betont i ordbøker og leksikon. Noen språkforskere mener at ingen synonymer har nøyaktig lik betydning fordi de har oppstått på forskjellig måte, har forskjellig klang, andre assosiasjoner, forskjellig formell sammenheng – en advokat vil bruke andre ord i et juridisk dokument enn i dagligtale om samme tema.

En ordbok med synonymer kalles en synonymordbok (se også thesaurus). Det motsatte av et synonym er et antonym (*synonym* og *antonym* er antonymer).

I biologisk nomenklatur blir det av og til foreslått navn på arter eller grupper som allerede har navn. Det nye navnet blir da betegnet et «junior-synonym» og blir avvist til fordel for det eldre navnet.

## Eksempler

* *Fort – rask – hurtig*
* *Hus – bygning*
* *Boks – eske*
* *Kjekt – gøy – morsomt*

Flertall
* Hus – bebyggelse

Figurativt
* «Hollywood var synonymt med umoralskhet» (Doris Kearns Goodwin)

## Se også

* Homonym
* Antonym

## Eksterne lenker

* Synonymordboken
* Norske synonymer
* Norsk synonymordbok der brukere selv kan bidra
# Serbias distrikter

Serbias distrikter (uten Kosovo)
Kosovos distrikter ifølge serbisk lov
**Serbia** er inndelt i 29 distrikter (*okrug*, flertall *okruzi*) og en by (*grad*). Fem av distriktene ligger i Kosovo, en delvis anerkjent republikk (ikke anerkjent av Serbia), som har erklært seg uavhengig fra Serbia. Disse fem distriktene er omstridte og ligger *de facto* utenfor Serbias jurisdiksjon.

## By og distrikter

| Navn | Kategori | I autonom provins |
| --- | --- | --- |
| Beograd | by | – |
| Bor | distrikt | – |
| Braničevo | distrikt | – |
| Jablanica | distrikt | – |
| Južnobačka | distrikt | Vojvodina |
| Južnobanat | distrikt | Vojvodina |
| Kolubara | distrikt | – |
| Kosovo | distrikt | Kosovo og Metohija |
| Kosovo-Pomoravlje | distrikt | Kosovo og Metohija |
| Kosovska Mitrovica | distrikt | Kosovo og Metohija |
| Mačva | distrikt | – |
| Moravica | distrikt | – |
| Nišava | distrikt | – |
| Pčinja | distrikt | – |
| Peć | distrikt | Kosovo og Metohija |
| Pirot | distrikt | – |
| Podunavlje | distrikt | – |
| Pomoravlje | distrikt | – |
| Prizren | distrikt | Kosovo og Metohija |
| Rasina | distrikt | – |
| Raška | distrikt | – |
| Severnobačka | distrikt | Vojvodina |
| Severnobanat | distrikt | Vojvodina |
| Srednjebanat | distrikt | Vojvodina |
| Srem | distrikt | Vojvodina |
| Šumadija | distrikt | – |
| Toplica | distrikt | – |
| Zaječar | distrikt | – |
| Zapadnobačka | distrikt | Vojvodina |
| Zlatibor | distrikt | – |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Districts of Serbia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Dante (andre betydninger)

**Dante** kan sikte til

* Dante Alighieri, en italiensk forfatter på 12- og 13-hundretallet.
* Dante's Peak, en amerikansk actionfilm fra 1997.
* Dante XXI, et musikkalbum utgitt av gruppen Sepultura.
* Dante (band), et tysk metallband.
* Dante (DevilMayCry-serien)
* Dante Bonfim Costa Santos, brasiliansk fotballspiller født 1983
# 1312

**1312**
MCCCXII
◄ **·**
13. århundre
◄ **14. århundre** ►
15. århundre **·**
►

◄ **·**
1290-årene **·**
1300-årene
◄ **1310-årene** ►
1320-årene **·**
1330-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
1307 **·**
1308 **·**
1309 **·**
1310 **·**
1311
◄ 1312 ►
1313 **·**
1314 **·**
1315 **·**
1316 **·**
1317 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 1312 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Emner** |
| Politikk | Vitenskap |
| **Ledere** |
| Statsledere |

1312 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 1312 *MCCCXII* |
| Ab urbe condita | 2065 |
| Armensk kalender | 761 ԹՎ ՉԿԱ |
| Kinesisk kalender | 辛亥年 (Metall Gris) 4008 eller 3948     *— til —* 壬子年 (Vann Rotte) 4009 eller 3949 |
| Etiopisk kalender | 1304–1305 |
| Det jødiske året | 5072–5073 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1368–1369 |
|  - *Shaka Samvat* | 1233–1234 |
|  - *Kali Yuga* | 4412–4413 |
| Iransk kalender | 690–691 |
| Islamsk kalender | 711–712 |
| Nengō | Ōchō 2 / Shōwa 1 (正和元年) |
| Juliansk kalender | 1312 *MCCCXII* |
| Koreansk kalender | 3645 |

## Begivenheter

* Konsilet i Vienne ble avsluttet.
* Slaget ved Skanør utkjempet i Skåne
* Januar – Robert Bruce erobret Perth
* 13.Oktober: Pave Klemens V oppløser Tempelridderne. Noen hevder at denne hendelsen har ført til at fredag den 13. skal være en ulykkes dag.

## Fødsler

* 13. november – Edvard III av England

## Dødsfall

* Francesco Napoleone Orsini, italiensk kardinal
* 16. mai – Pierre de la Chapelle Taillefer, fransk kardinal
* 19. juni – Piers Gaveston, jarl av Cornwall
* August – Giovanni Minio de Murovalle, italiensk kardinal
* 27. oktober – Gentile Portino de Montefiore, italiensk kardinal
* 29. oktober – Landolfo Brancaccio, italiensk kardinal
# Piano

*For filmen, se Piano (film)*

| Piano |
| --- |
| Piano (til høyre) har vertikalt plasserte strenger, mens hos flygel (til venstre) ligger strengene horisontalt |
| Familie | Klaver |
| Hornbostel-Sachs klassifisering | 314.122-4-8 (Kordofon med resonatorboks, hammer, og tangenter) |
| Oppfinner(e) | Bartolomeo Cristofori |
| Utvikla | 18. århundre |
| Spilleregister |
|   |
| Beslektede instrumenter |
| Spinet, virginal, cembalo, celesta, orgel, klavikord, hammerklaver |

Henriëtte Ronner-Knip (1897)
**Piano** er et klaverinstrument med vertikalt plasserte strenger strukket i et stivt rammeverk. Strengene slås an av filtdekkede hammere som aktiveres når tangentene på klaviaturet trykkes ned. Piano gjør nytte både av en type slagverk og er en type strenginstrument (kordofon).

Flygelet er nært beslektet med pianoet, men i flyglene er strengene plassert horisontalt. Dette gjør at instrumentene kan bygges betydelig større og mer volumsterke, så i konsertsammenheng er det derfor nesten utelukkende flygler som benyttes.

På engelsk har begge variantene «piano» i navnet: instrumenter med vertikalt plasserte strenger kalles *upright piano* og flygler for *grand piano*.

## Historikk

Den store forskjellen mellom barokkens cembalo og pianoet ligger i sistnevntes evne til å få fram forskjellige styrkegrader. Et av barokkens kjennetegn var den såkalte terrassedynamikken – en trappetrinn-vis forandring i tonestyrken. Dette var karakteristisk for både cembalo og orgel som var den tids viktigste klaviaturinstrumenter i Europa. Allerede før 1700 ble imidlertid terrassedynamikken ansett som en begrensning idet man ønsket muligheten for en mer gradvis og nyansert forandring av tonestyrken i likhet med for eksempel den menneskelige stemme.

I 1698 konstruerte italieneren Bartolomeo Cristofori i Firenze et cembalo-formet instrument der strengene ikke ble knipset, men satt i svingninger fra undersiden ved hjelp av hammere festet over tastene. Cristofori kalte sitt nye instrument *gravicèmbalo con piano e forte* (bokstavelig *cembalo med svak og sterk*). Dette ble snart forkortet til *pianoforte* eller *fortepiano* som også ble den første betegnelsen i Norge.

## Referanser

## Se også

* Virtuelt piano med tangentfrekvenser
* Pianist
* Pianokrakk, en høydejusterbar krakk laget for pianospilling

## Litteratur

* Kjeldsberg, Peter Andreas (1985): *Piano i Norge. «Et uundværligt Instrument»*. C. Huitfeldt Forlag A.S., Oslo. ISBN 82-7003-060-0

## Eksterne lenker

* Design og håndverk – Pianostemmer
* Fotoarkiv med pianoer
* The Metropolitan Museum sin nettside viet til Cristoforis piano
* «DigitaltMuseum: Søk: 'piano'».

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 268

**268**
CCLXVIII
◄ **·**
2. århundre
◄ **3. århundre** ►
4. århundre **·**
►

◄ **·**
240-årene **·**
250-årene
◄ **260-årene** ►
270-årene **·**
280-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
263 **·**
264 **·**
265 **·**
266 **·**
267
◄ 268 ►
269 **·**
270 **·**
271 **·**
272 **·**
273 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 268 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

268 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 268 *CCLXVIII* |
| Ab urbe condita | 1021 |
| Kinesisk kalender | 丁亥年 (Ild Gris) 2964 eller 2904     *— til —* 戊子年 (Jord Rotte) 2965 eller 2905 |
| Etiopisk kalender | 260–261 |
| Det jødiske året | 4028–4029 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 324–325 |
|  - *Shaka Samvat* | 189–190 |
|  - *Kali Yuga* | 3368–3369 |
| Iransk kalender | 354 BP – 353 BP |
| Islamsk kalender | 365 BH – 364 BH |
| Juliansk kalender | 268 *CCLXVIII* |
| Koreansk kalender | 2601 |

## Begivenheter

* Goterne invaderer Romerriket og strømmer inn på Balkan.
* September – Slaget ved Naissus mellom goterne og Romerriket
* Claudius II blir romersk keiser.

## Dødsfall

* Gallienus, Romerrikets keiser
# 1677

**1677**
MDCLXXVII
◄ **·**
16. århundre
◄ **17. århundre** ►
18. århundre **·**
►

◄ **·**
1650-årene **·**
1660-årene
◄ **1670-årene** ►
1680-årene **·**
1690-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
1672 **·**
1673 **·**
1674 **·**
1675 **·**
1676
◄ 1677 ►
1678 **·**
1679 **·**
1680 **·**
1681 **·**
1682 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 1677 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Emner** |
| Litteratur | Musikk | Vitenskap |
| **Ledere** |
| Statsledere |

1677 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 1677 *MDCLXXVII* |
| Ab urbe condita | 2430 |
| Armensk kalender | 1126 ԹՎ ՌՃԻԶ |
| Kinesisk kalender | 丙辰年 (Ild Drage) 4373 eller 4313     *— til —* 丁巳年 (Ild Slange) 4374 eller 4314 |
| Etiopisk kalender | 1669–1670 |
| Det jødiske året | 5437–5438 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1733–1734 |
|  - *Shaka Samvat* | 1598–1599 |
|  - *Kali Yuga* | 4777–4778 |
| Iransk kalender | 1055–1056 |
| Islamsk kalender | 1087–1088 |
| Nengō | Enpō 5 (延宝５年) |
| Juliansk kalender | Gregoriansk minus 10 dager |
| Koreansk kalender | 4010 |

## Dødsfall

* 9. januar – Aernout van der Neer, nederlandsk tegner og landskapsmaler (f. 1603)
* 21. februar – Baruch de Spinoza, nederlandsk filosof (f. 1632)
* Fet-Mats - kallenavnet på Mats Israelsson, en ung gruve-arbeider
# 1778

**1778**
MDCCLXXVIII
◄ **·**
17. århundre
◄ **18. århundre** ►
19. århundre **·**
►

◄ **·**
1750-årene **·**
1760-årene
◄ **1770-årene** ►
1780-årene **·**
1790-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
1773 **·**
1774 **·**
1775 **·**
1776 **·**
1777
◄ 1778 ►
1779 **·**
1780 **·**
1781 **·**
1782 **·**
1783 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 1778 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Emner** |
| Arkeologi | Filosofi | Konflikt | Kunst |
| Litteratur | Musikk | Politikk | Vitenskap |
| **Ledere** |
| Statsledere |

1778 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 1778 *MDCCLXXVIII* |
| Ab urbe condita | 2531 |
| Armensk kalender | 1227 ԹՎ ՌՄԻԷ |
| Kinesisk kalender | 丁酉年 (Ild Hane) 4474 eller 4414     *— til —* 戊戌年 (Jord Hund) 4475 eller 4415 |
| Etiopisk kalender | 1770–1771 |
| Det jødiske året | 5538–5539 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1834–1835 |
|  - *Shaka Samvat* | 1699–1700 |
|  - *Kali Yuga* | 4878–4879 |
| Iransk kalender | 1156–1157 |
| Islamsk kalender | 1191–1192 |
| Nengō | An'ei 7 (安永７年) |
| Juliansk kalender | Gregoriansk minus 11 dager |
| Koreansk kalender | 4111 |

## Begivenheter

* 6. februar – Frankrike anerkjenner USA, og undertegner en handels- og forbundstraktat
* 1. mai – Britene beseirer amerikanerne i slaget ved Crooked Billet i den amerikanske uavhengighetskrigen.
* 10. juli – Frankrike erklærer krig mot Storbritannia

## Fødsler

* Wilhelm Frimann Koren Christie, norsk jurist og politiker (d. 1849)

## Dødsfall

* 10. januar – Carolus Linnaeus, svensk botaniker (f. 1707)
* 30. mai – François Voltaire, fransk filosof (f. 1694)
# Areal

**Areal**, **flatemål** eller **flateinnhold**, er et mål på størrelsen på overflaten til en gjenstand.

Areal kan måles med den SI-avledede enheten kvadratmeter (m²). En kvadratkilometer (km²) tilsvarer en million m².

## Nyttige formler

Noen arealformer

| Form | Formel | Variabler |
| --- | --- | --- |
| Kvadrat |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_0  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 er lengden til en av kvadratets sider. |
| Regulært heksagon |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_4  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 er lengden til en av sidene til heksagonet. |
| Regulært oktogon |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_8  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 er lengden til en av sidene for et oktogon. |
| Rektangel |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_12  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 er lengden til rektangelets sider (lengde og bredde). |
| Parallellogram (generelt) |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_18  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_22 er lengden av basen og høyden for et parallellogram. |
| Rombe |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_24  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_26 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_28 er lengden av de to diagonalene i en Rombe. |
| Trekant |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_30  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_32 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_34 er basen og høyden (målt i forhold til bunnen). |
| Trekant |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_36  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_38 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_40 er hvilket som helst to sider, og WIKINIUM\_MATH\_PH\_42 er vinkelen mellom dem. |
| Sirkel |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_44 , eller WIKINIUM\_MATH\_PH\_46  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_48 er radiusen, og WIKINIUM\_MATH\_PH\_50 er diameteren. |
| Trapes (geometri) |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_52  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_54 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_56 er de parallelle sidene og WIKINIUM\_MATH\_PH\_58 distansen mellom dem. |
| Overflaten til en sylinder |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_60  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_62 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_64 er radiusen og høyden. |
| Overflaten til en kjegle |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_66  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_68 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_70 er radiusen og kjeglens sidekant (avstand fra sirkel til kjeglens toppunkt). |
| Overflaten til en kule |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_72 eller WIKINIUM\_MATH\_PH\_74  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_76 og WIKINIUM\_MATH\_PH\_78 er radius og diameter. |

## Eksterne lenker

Rottmann, Karl (1999). *Matematisk formelsamling*. [Oslo]: Spektrum forlag. ISBN 8278220050.

## Se også

* lengde
* mål (enhet)
* volum
* Arealberegning av bygninger
# 1800-årene

**1800-årene** var et tiår som varte fra 1. januar 1800 til 31. desember 1809.

## Hendelser

### Teknologi

* Jacquardmønsteret ble oppfunnet i 1801.
* Ultrafiolett stråling ble oppdaget av Johann Wilhelm Ritter.
* Signalflaggsystemet ble innført.
* Morfin ble for første gang separert fra opium i 1804.
* Nicolas Appert finner en metode for oppbevaring av mat, hermetisering.

### Astronomi

* De første kjente astroidene ble oppdaget dette tiåret:
	+ Ceres (1. januar 1801). Ceres ble klassifisert om til en dvergplanet i 2006.
	+ Pallas (28. januar 1802)
	+ Juno (1. september 1804)
	+ Vesta (29. mars 1807)

### Krig, fred og politikk

* Tripolikrigen (1801–1805) ble utkjempet mellom USA og landene på Barbareskkysten i Nord-Afrika.
* Storbritannia og Irland slår seg sammen til et land i 1801.
* USA overtar Louisianaterritoriet fra Frankrike i 1803.
* Haiti vinner uavhengigheten sin fra Frankrike den 1. januar 1804, og blir dermed den første republikken med svart befolkning.
* Fulanikrigen (1804–1810) ble utkjempet mellom det som i dag er Nigeria og Kamerun.
* Det første serbiske opprøret (1804−1813) fant sted, og var første gang på 300 år at Serbia utroper seg selv som en selvstendig stat.
* Napoleonskrigene starter (1805–1815).
* Den russisk-tyrkiske krig (1806-1812) mellom Russland og Det osmanske riket startet.

### Annet

* Lewis og Clarks ekspedisjon (1804–1806) fant sted.

## Verdensledere

* Keiser Napoleon I (Den første franske republikk)
* Keiser Franz II Joseph Karl (Det tysk-romerkse riket)
* Pius VII
* Tsar Paul I (Russland)
* Tsar Alexander I (Russland)
* Kong Karl IV (Spania)
* Kong Georg III, (Storbritannia)
* President John Adams (USA)
* President Thomas Jefferson (USA)
* Fath Ali Shah av Persia (Qajar-dynastiet)
* Jiaqing Emperor av Kina (Qing-dynastiet)

## Se også

* Liste over tiår, århundrer og årtusen

## Eksterne lenker

* (en) 1800s – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Paul Keres

| Paul Keres |
| --- |
|  |
| Født | 7. jan. 1916 Narva |
| Død | 5. juni 1975   (59 år) Helsingfors |
| Beskjeftigelse | Sjakkspiller, sjakkomponist, sakprosaforfatter, sportspersonlighet, journalist, idrettsutøver  |
| Utdannet ved | Universitetet i Tartu (1937–1943; studieretning: matematikk) |
| Ektefelle | Maria Keres |
| Søsken | Harald Keres (bror) |
| Nasjonalitet | Estland Sovjetunionen Tyskland |
| Gravlagt | Metsakalmistu |
| Medlem av | Student Society Liivika |
| Utmerkelser | Hedret mester i idrett av Sovjetunionen Estonian Athlete of the Year (1959) Æret sportsutøver av Den estiske sosialistiske sovjetrepublikk (1965) Arbeidets røde fanes orden |
| Tittel | GM |
| Høyeste FIDE-rating | 2660 (juli 1970) |
| Signatur |
|  |
|

---

Paul Keres på Commons |

**Paul Keres** (1916–1975) var en estisk og sovjetisk sjakkspiller, en av de sterkeste spillerne noensinne som aldri ble verdensmester. Han ble kalt «sjakkens kronprins».

Paul Keres ble født i Narva i Estland. Fra 1937 til 1941 studerte han matematikk ved universitetet i Tartu.

I 1938 vant han AVRO-turneringen, en meget sterkt besatt turnering. Den opprinnelige planen var at vinneren av denne turneringen skulle få spille utfordrermatch mot verdensmesteren, men utbruddet av annen verdenskrig satte en stopper for forhandlingene med den gjeldende verdensmesteren, Aleksandr Alekhin. I VM-turneringen i 1948, som ble arrangert for å kåre en ny verdensmester etter Alekhins død i 1946, kom Keres på fjerdeplass med 10,5 av 20 poeng.
Keres vant det russiske mesterskapet tre ganger, i 1947, 1950 og 1951.

Han døde i Helsingfors i Finland i 1975.

Paul Keres er portrettert på den estiske 5 kroon-seddelen. Det står en statue av ham på Tõnismägi i Tallinn.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Paul Keres – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Paul Keres på Internet Movie Database
* (en) Paul Keres – chessgames.com

* (en) Paul Keres – OlimpBase

* (en) Paul Keres – 365Chess.com
* (en) Estiske pengesedler.
* (en) 15 kritiske stillinger fra Keres's partier
* (en) Gamle ratinglister

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Det finnes en mer utfyllende artikkel om emnet på nynorsk.
# Roman

*For mannsnavnet, se Roman (navn)*
Madame de Pompadour avbildet mens hun leser en bok  Malt av: François Boucher (1703–1770)
En **roman** er en lengre, diktet prosafortelling som i vår tid gjerne utgis som egen bok. Alternativt kan en roman utgis som en føljetong i en avis eller et tidsskrift. For eksempel var dette vanlig i Storbritannia på 1800-tallet, og den store engelske romanforfatteren Charles Dickens ga ut de fleste av romanene sine som føljetong. Det finnes også eksempler på romaner som er publisert i elektronisk form på internett.

Som regel skildrer romanen menneskers liv og skjebne. Vekten kan variere fra ytre begivenheter og miljøskildringer til å konsentreres rundt det sjelelige og karakterutviklingen.

Ordet kommer fra *romanz*, som i middelalderen var betegnelsen på det talespråket som hadde utviklet seg på fransk område fra «romernes språk», latin. Ordet gikk så over på en særskilt sjanger av fortellinger som enten var oversatt fra latin til folkespråket (det vil si fransk eller Provençalsk) - eller var skrevet på folkespråket etter antikke romerske forbilder. Dette var en del av den høviske litteraturen, som kom på moten i Frankrike på 1100-tallet. Første gang ordet «roman» forekommer i fransk, er i tittelen *Roman de Brut*, som er en oversettelse fra 1155 av en engelsk krønike.

Som den første egentlige roman i europeisk litteratur regnes likevel Miguel de Cervantes' *Don Quijote*. Denne romanen kan leses som et oppgjør med middelalderen og dens høviske ridderdiktning, og slik sett innvarsle *det moderne* i europeisk idéhistorie. Også i et langt tidsperspektiv kan romansjangerens utvikling sies å gjenspeile framveksten av et moderne tenkesett, ved at sjangeren særlig har blitt brukt til å vise fram menneskelig individualitet, menneskers valg og menneskets ensomhet.

I løpet av 1800-tallet utviklet romanen seg til å bli den mest populære litterære sjangeren, og fra slutten av 1800-tallet og framover har en rekke forfattere ført romansjangeren inn på nye veier, slik at den har fortsatt å være en hovedsjanger også i modernismen: Fjodor Dostojevskij, Knut Hamsun, Marcel Proust, Franz Kafka, James Joyce, Virginia Woolf, Robert Musil.

## Undersjangre

Romanen kan deles i en rekke undersjangre, dels etter formkriterier, dels etter innhold:

* Brev- og dagbokroman
* Dannelsesroman
* Dokumentarroman
* Fantasyroman
* Gotisk roman
* Historisk roman
* Idéroman
* Kjærlighetsroman
* Kriminalroman
* Nøkkelroman
* Oppvekstroman
* Robinsonade
* Tendensroman
* Utviklingsroman

## Litteratur

* Georg Lukács: *Theorie des Romans*, 1920
* Mikhail Bakhtin: *Epos og roman*, 1941
* Peter Brooks: *Reading for the Plot*, 1986

## Eksterne lenker

* (en) Novels – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Roman; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
* Romansjanger; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)