Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Personkult

Glorifiserende maleri fra Nord-Korea av lederne Kim Il-sung og Kim Jong-il, som var og er gjenstand for et omfattende personkult.
**Personkult** henviser til en (sterk) persondyrkelse og som er resultatet av en målrettet innsats for å skape et idealisert og heroisk bilde av en strålende leder, ofte gjennom tvilsom smiger og ros.

Historisk har personkult utviklet seg gjennom teknikker for massemedia, propaganda, skuespill, kunst, patriotisme og regjeringsorganiserte demonstrasjoner og stevner. Personen som dyrkes kan enten være død eller levende, og er vanligvis en politisk eller åndelig leder. Personen som dyrkes får ofte en slags «guddommelig» status. Det er også vanlig å underbygge en personkult ved å fortelle om «heroiske dyder» denne personen skal ha gjennomført. I tillegg pålegges medborgere samt militære og statlige tjenestepersoner å sverge en troskapsed til den aktuelle personen.

## Norge

I statsbudsjettet for 2025 satte Jonas Gahr Støres regjering av 20 millioner kroner til anskaffelse av sarkofag til kongeparet, noe som Rødt-politiker Roald Arentz mente bar preg av en form for persondyrkelse.

## Referanser

## Se også

* Propaganda
* Kult
* Liste over personkulter

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Keiser Jingzong av Tang

| Keiser Jingzong av Tang |
| --- |
|  |
| Født | 22. juli 809 Chang'an |
| Død | 9. jan. 827   (17 år) Chang'an |
| Beskjeftigelse | Monark  |
| Embete | * Keiser av Kina (824–827)
 |
| Ektefelle | konsort Guo |
| Far | Keiser Muzong av Tang |
| Mor | Empress Dowager Wang |
| Søsken |
12 oppføringer
Li Shi Yichang Li Shi Princess Qingyuan Li Shi Li Shi Ankang Li Shi Keiser Wenzong av Tang Li Rong Keiser Wuzong av Tang Li Cou

 |
| Barn |
8 oppføringer
Li Pu Li Chengmei Li Xiufu Li Zhizhong Li Yanyang Princess Yongxing Princess Tianchang Princess Ning

 |
| Nasjonalitet | Tang-dynastiet |
| Gravlagt | Sanyuan Q19841784 |
|

---

Keiser Jingzong av Tang på Commons |

**Keiser Jingzong av Tang** (født 22. juli 809 i Chang'an i Kina, død 9. januar 827 samme sted) var i tenårene keiser under Tang-dynastiet i Kina, fra 824 til han ble myrdet.

## Liv og virke

### Bakgrunn

Keiser Jingzong var eldste sønn av Li You (den daværende prinsen av Sui og senere keiser Muzong) og storebror til de senere keisere Wenzong og Wuzong. Moren var Li Yous konkubine, konsort Wang, som fødte ham i en sidehall i Det østlige palass.

### Keiser

Keiser Jingzongs korte regjeringstid ble overskygget av korrupte evnukker som kontrollerte den keiserlige Shence-hæren (神策軍). Selv markerte han seg med tankeløsheter, overdådighet og uinteresse.

Mellom den tredje og femte dag etter hans intronasjon gav han et stort antall evnukker en rekke gaver og begunstigelser, som offisielle uniformer, fargede silketøyer og andre skatter. Han brukte mye tid på polo, festter, turneringer og spill, og til musikk - med overdådige gaver til musikerne. Han ankom ofte meget sent til keiserlige møter, og lot demed dette sine embedsmenn vente på ham i timevis. Da hans rådgivere Li Bo (李渤) og Liu Qichu (劉栖楚) oppfordret ham om å stanse med dette, lønnet ham dem rikt og forfremmet senere Liu, skjønt det er uklart om han tok til seg deres råd.

Da Yuchi Rui (尉遲銳), prefekten av Long (龍州, i det moderne Mianyang i Sichuan) fremla i en petisjon at fjellet Niuxin (牛心山) var hemmelighetsfullt viktig for Tang-dynastets himmelske mandat, og at fjellets struktur burde repareres, gikk Jingzong med på dette: Han sendte titusenere av menn til å arbeide på ombyggingene, som var både vanskelig og farlig. Det sies at kretsen Dongchuan (東川, der Long inngikk) ble tappet for sine kreftert.

Evnukkene dominerte både hans og hans lillebror Wenzongs regjering. Jingzong hadde ingen interesse for politikk og hengav seg til fornøyelser og et liv i overflod, mens evnukker som Wang Shoucheng og embedsmenn som Li Fengji utøvde den reelle makt i riket.

Til slutt ble keiseren myrdet av en gruppe sammensvorne.

## Referanser

## Litteratur

* Herbert A. Giles: *A Chinese biographical dictionary.* London 1898
# 719

**719**
DCCXIX
◄ **·**
7. århundre
◄ **8. århundre** ►
9. århundre **·**
►

◄ **·**
690-årene **·**
700-årene
◄ **710-årene** ►
720-årene **·**
730-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
714 **·**
715 **·**
716 **·**
717 **·**
718
◄ 719 ►
720 **·**
721 **·**
722 **·**
723 **·**
724 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 719 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

719 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 719 *DCCXIX* |
| Ab urbe condita | 1472 |
| Armensk kalender | 168 ԹՎ ՃԿԸ |
| Kinesisk kalender | 戊午年 (Jord Hest) 3415 eller 3355     *— til —* 己未年 (Jord Geit) 3416 eller 3356 |
| Etiopisk kalender | 711–712 |
| Det jødiske året | 4479–4480 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 775–776 |
|  - *Shaka Samvat* | 640–641 |
|  - *Kali Yuga* | 3819–3820 |
| Iransk kalender | 97–98 |
| Islamsk kalender | 100–101 |
| Nengō | Yōrō 3 (養老３年) |
| Juliansk kalender | 719 *DCCXIX* |
| Koreansk kalender | 3052 |

## Begivenheter

* Karl Martell erobrer Vest-Friesland

## Dødsfall

* Klotar IV, konge av Austrasia
# Kurs

Klasserom.
Et **kurs** er undervisning i et fag eller emne som er begrenset i tid. Kurs kan være en del av og føre frem til en høyere utdanning. Kurs kan være en del av opplæringsprogram til fagbrev eller lignende, og gi grunnlag for en sertifisering, tillatelse eller lisens. Hvilke kvalifikasjoner et kurs fører frem til avhenger av hva slags undervisningsopplegg kurset er en del av. Kurs kan være en del av generell opplæringsvirksomhet uten at det gir anerkjente kvalifikasjoner. Kurs kan være en fritidsaktivitet. Kurs kan være gratis eller koste penger.

De viktigste faktorene for deltagerne ved valg av kurs i regi av studieforbundene var selvutvikling, teoretisk kompetanse, praktiske ferdigheter, fritidsrelaterte emner og sosialt samvær. Kurs hvor timene er konsentrert over et kortere tidsrom kalles ofte *intensivkurs* eller *krasjkurs*.

## Universiteter og høgskoler

På norske universiteter og høgskoler tilbys kurs (enkeltemner) og tiden måles i studiepoeng. Kursene er byggestenene i studieprogrammene som tilsammen kan føre frem til en universitetsutdanning.

## Studieforbund

Norge har hatt en egen lov om voksenopplæring siden 1976. Studieforbund får statsstøtte for å arrangere kurs. Studieforbundene tilbyr i hovedsak pensums- og eksamensfri opplæring, og de færreste deltakerne får tilbud om avsluttende prøve eller eksamen. Studieforbundene skal i henhold til voksenopplæringsloven gi deltakerne dokumentasjon på deltakelsen gjennom kursbevis ved kursets avslutning.

## Andre kursarrangører

Det er ingen begrensninger eller krav til hvem som kan arrangere et kurs, og kurs arrangeres av alt fra privatpersoner til private bedrifter eller offentlige institusjoner. Begrensninger for kurs ligger i hvordan de omtales og markedsføres (se markedsføringsloven).

## Se også

* Fag (flere betydninger)

## Referanser
# Erlitoukulturen

Bronse*jue* (vinkanne)
Erlitoukulturens nedslagsfelt - fylket Yanshi med det sentrale funnstedet er markert midt i området
Palass I (fase III)
**Erlitoukulturen** (forenklet kinesisk: 二里头文化, tradisjonell kinesisk: 二里頭文化, pinyin: *Èrlǐtóu wénhuà*; 1900 til 1500 f.Kr.) er arkeologenes navn på en tidlig bronsealderkultur i Kina. En radiokarbondatering i 2007 har ført til et foreslått smalere tidsspenn, fra 1750 til 1530 f.Kr.

## Navnog utbredelse

Navnet kommer fra det arkeologiske felt i storkommunen Erlitou i byfylket Yanshi i provinsen Henan. Kulturen strakte seg godt utover i det som i dag er provinsene Henan og Shanxi, og gjorde seg senere også gjeldende i Shaanxi og Hubei. De fleste kinesiske arkeologer antar at Erlitou er hovedsetet for Xia-dynastiet, men de fleste vestlige arkeologer er ikke overbevist om at det er en slik sammenheng mellom Erlitoukulturen og Xia-dynastiet.

## Kjennetegn og levninger

Fortidslevningene i Erlitou ble oppdaget i 1959, og er forblitt det største utgravningsområdet som kan knyttes til Erlitoukulturen. Funnene er spredd ut over et område på 3 km². Erlitou monopoliserte produksjonen av bronsekar for rituell bruk.

Etter at Shang-dynastiet vokste frem gikk det kraftig tilbake med Erlitou, men stedet forble bebodd også i Shang-tidens første fase.

Det er mulig at Erlitoukulturen utviklet seg fra Longshankulturen.

## Referanser

## Se også

* Erligangkulturen
* Sanhuangwudi
* Xia-dynastiet

## Litteratur

* Liu, Li. *The Chinese Neolithic: Trajectories to Early States*, ISBN 0-521-81184-8
* The Golden Age of Chinese Archaeology
* Allan, Sarah (2007). «Erlitou and the Formation of Chinese Civilization: Toward a New Paradigm». *The Journal of Asian Studies*. Cambridge University Press. 66 (2): 461–496. doi:10.1017/S002191180700054X.

* Lee, Yun Kuen (2002). «Building the chronology of early Chinese history». *Asian Perspectives: the Journal of Archaeology for Asia and the Pacific*. 41 (1): 15–42. doi:10.1353/asi.2002.0006.

* Li, Jinhui (10. november 2003). «Stunning Capital of Xia Dynasty Unearthed». *China Through a Lens*. Arkivert fra originalen Bruk av `|arkiv_url=` krever at `|arkivdato=` også er angitt (hjelp). Besøkt 3. februar 2009.  Arkivert 21. mars 2015 hos Wayback Machine.

* Liu, Li (2004). *The Chinese neolithic: trajectories to early states*. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-81184-2.

* Liu, Li; Xu, Hong (2007). «Rethinking Erlitou: legend, history and Chinese archaeology». *Antiquity*. 81 (314): 886–901.
# Brannkonstabel

Personell fra Bamble brannvesen på jobb i 2011.  Foto: Bamble kommune
En norsk *brandkonstabel* fotografert tidlig på 1900-tallet. Fotografiet inngår i Nasjonalbibliotekets bildesamling.  Foto: Narve Skarpmoen
En **brannkonstabel** (fra gammelt av også kalt **brannmann**, i nyere tid også kalt **brannfolk**) er en person som er ansatt for å slukke branner og redde mennesker og eiendom.

## Røykdykking

Utdypende artikkel: Røykdykker

En røykdykker brukes i brann- og redningssammenheng både av offentlige brannvesen og industrivern. Røykdykkere er iført en vanlig brannmannsbekledning som består av varmebestandig goretexklær med et såkalt *airlocksystem*. På ryggen har røykdykkeren en pusteluftflaske som inneholder komprimert luft. Han bruker også en heldekkende ansiktsmaske som festes i hjelmen. Ansiktsmasken lager et overtrykk slik at røykdykkeren hele tiden har tilgang på frisk luft. Dette holder også varme og giftige branngasser unna åndedrettsystemet.

Røykdykkere brukes i røykfylte og varme områder, både ved søk og redning og til slokking. Yrket stiller store krav til fysisk og psykisk helse.

## Norge

I Norge er utdannelsen til brannkonstabel en etatsutdannelse underlagt Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB). At det er en etatsutdannelse betyr at man først må bli ansatt i Norges brannvesen, og deretter kan tas opp som elev ved etatens grunnutdanning, som per 2020 er et toårig utdanningsløp. Grunnutdanningen består i intern opplæring med den lokale brannstasjonen som base, og avsluttes av et åtte uker langt kurs på Brann- og redningsskolen. Åtteukerskurset omtales ofte som «grunnkurset».

Før man har gjennomgått og bestått den obligatoriske grunnutdanningen, har man stilling som aspirant.

DSB planla i flere år å opprette en ny fagskole i Tjeldsund i Troms og Finnmark, for å utdanne både brannkonstabler og andre yrkesgrupper, som alarmoperatører ved nødetatenes felles alarmsentraler. Den nye brann- og redningsskolen åpnet dørene for den nye toårige fagutdanningen i januar 2024.

## Bilder

* En mannlig brannkonstabel
* Kvinnelige brannkonstabler  Foto: Spapa003
* Brannvesenet på jobb i byen Portland i den amerikanske delstaten Oregon
* En befalshavende i den japanske marinens brannvesen slukker en brann på en flykropp-modell under en øvelse.
* En brannmann i Iran slukker en bilbrann i 2013.  Foto: Morteza Rafikhah

## Referanser

## Eksterne lenker

### Norge

* *Brannvern, brannvesen og nødnett* Arkivert 17. november 2020 hos Wayback Machine. – informasjon på nettstedet til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Besøkt 9. november 2020.

### Danmark

* Beredskabsstyrelsens utdannelseskatalog
* Oppsett om ansættelse som brannmann hos Beredskabsinfo.dk