Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hejin

**Hejin** (kinesisk: 河津; pinyin: *Héjīn*) er et byfylke i provinsen Shanxi i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Yuncheng.

Folketallet var på 353 257 i 1999.

## Kulturminner

Hoututempelet i landsbyen Guduocun (*Guduo Houtu miao*, 古垛后土庙) er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over verneverdige kulturminner.

## Administrative enheter

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|
Subdistrikter:
* Chengqu (城区街道)
* Qingjian (清涧街道)
 |
Storkommuner:
* Fancun (樊村镇)
* Senglou (僧楼镇)
 |
Kommuner:
* Xiaoliang (小梁乡)
* Chaijia (柴家乡)
* Zhaojiazhuang (赵家庄乡)
* Xiahua (下化乡)
* Yangcun (阳村乡)
 |

## Samferdsel

Kinas riksvei 108 løper gjennom området. Riksveien begynner i Beijing og fører via Taiyuan, Xi'an og Chengdu sør til Kunming i den sørvestlige provinsen Yunnan.

Kinas riksvei 209 løper gjennom området. Den begynner i Hohhot i Indre Mongolia, krysser gjennom provinsene Shanxi, Henan, Hubei, Hunan og ender opp i havnebyen Beihai i Guangxi.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens hjemmeside
# Dharmakṣema

| Dharmakṣema |
| --- |
| Født | 385 India |
| Død | 433  |
| Beskjeftigelse | Oversetter, bhikkhu, munk  |
|

---

Dharmakṣema på Commons |

**Dharmaṣema** (transilitterert som kinesisk: 曇無讖, pinyin: *Tánmó-chèn*, oversatt som 竺法豐, pinyin: *Zhú Fǎfēng*, født 385, død 433) var en buddhistisk munk fra Sentral-Asia, som dro til Kina etter å ha studert og undervist i Kashmir og Kucha. Han hadde bodd i Dūnhuáng i flere år da byen ble okkupert i år 420 av Juqu Mengxun, kongen av det nordlige Liang. Han tok deretter residens i Guzang, som ble hovedstaden i det nordlige Liang i år 421.

Han var en verdsatt rådgiver for Mengxun, og var også en av de mest profilerte oversettere av buddhistisk litteratur til kinesisk.'

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sør-Nord-statene

| Sør-Nord-statene |
| --- |
| Hangul | 남북국시대 |
| Hanja | 南北國時代 |
| Revidert romanisering | Nambukgukshidae |
| McCune-Reischauer | Nampukkuksitae |

**Sør-Nord-statene** (698–926) var en periode da Koreahalvøya var delt i to stater, i sør Silla og i nord Balhae.

Etter at det koreanske kongedømmet Silla og det kinesiske dynastiet Tang hadde erobret kongedømmene Baekje i 660 og Goguryeo i 668, kontrollerte det nye kongedømmet, som også er kalt for «Forente Silla», eller «Senere Silla», den sørlige delen av Koreahalvøya. Det nordlige kongedømmet Goguryeo gjenoppstod som kongedømmet Balhae, med unntak av den sørlige delen som tilfalt Silla. Den nordlige delen av halvøya samt en betydelig del av Mandsjuria ble en del av det nye riket Balhae, grunnlagt i 698.

Bygninger fra disse kongedømmene er templene Hwangnyongsa og Bunhwangsa. Grottene Seokguram fra 751 er i dag en del av UNESCOS verdensarv.

## Referanser

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
| Hwaseong **Koreas historie** ・ (Tidslinje)
Denne boksen: * vis
* diskuter
* rediger
 |
| Paleolitikum Jeulmun Mumun | Hwanin Hwanung ・ Shinshi Dangun Wanggeom |
| Perioder i koreansk historie Won- samguk (108-57fKr) Samguk (57fKr-668) Sør-Nord (698-935) Hu- samguk (892-935) |  |
|  | **Gojoseon** (2333fKr-108fKr)  Gija ・ Wiman Gojoseon–Han-krigen Han’s fire kommanderier |
| Jin |
| Jinhan | Byeon- han | Mahan | Okjeo |  Don- gye |  | Buyeo |
|  | Gaya | **Baekje** (18fKr-660) |  |
|  | **Goguryeo** (37fKr-668) Wei/Sui/ Tang-krigene  |
|  |  |  |
|  |  |
| **Silla** (57fKr-935) Slaget ved Hwangsanbeol Silla–Tang-krigen | **Balhae** (696-926) Hubalhae Jeong-anguk Dongdan |
|  | Huba- ekje | Tae- bong |
|  |
| **Kongedømmet Goryeo** (918-1392) |
| Goryeo–Khitan-krigene ・ Choe-regimet ・ Dobang Mongolinvasjonene ・ Sambyeolcho ・ Wihwa-retretten |
| **Kongedømmet Joseon** (1392-1897) |
| Tamna ・ Sejong den store/Hangul ・ Imjinkrigen Mandsjuinvasjonene ・ Gapsinkuppet ・ Donghakopprøret |
| **Keiserdømmet Korea** (1897-1910) |
| **Japans kolonisering av Korea** (1910-1945) (Japans generalguvernør / Koreas eksilregjering) |
| **Delingen av Korea** (1945-1948) Folkerepublikken Korea  **·** USAMGIK |
|  |  |
| **Sør-Korea** (1948-dd) | Koreakrigen (1950-1953) | **Nord-Korea** (1948-dd) |
|  |  |
|  | Koreansk gjenforening |  |
| Tidslinje over Koreas historie Liste over Koreas monarker |
| *Portal: Korea* |

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Yunganggrottene

Takmalerier i Yunganggrottene
Buddhastatuen i 14. grotte
**Yunganggrottene** (kinesisk: 云冈石窟, pinyin: *Yúngāng shíkū*) ved Datong i Shanxi-provinsen i Kina er sammen med Mogaogrottene og Longmengrottene en av de tre mest berømte antikke skulpturstedene i Kina.

I 2001 ble Yunganggrottene oppført på UNESCOs Verdensarvliste. De ble til den gang da Datong var hovedstad for det nordlige Wei-dynastiet (北魏) under *Heping*- og *Zhengguang*æraene. Arbeidet startet i år 460 og pågikk til 525.

Da den første keiseren besteg tronen i Datong var buddhismen svært rik og florerende i landet. Etter at keiser Tai wu døde i 452 fikk i 460 munken Tan Yao oppdraget å begynne å hugge ut fem grotter som kom att bli senter for buddhistisk kunst i det nordre Kina. Dette arbeidet skal bl.a. ha blitt utført sammen med fem indiske munker.

Mellom årene 471 og 494 var andakten til Buddha utbredt blant adelen og i hoffet, og da ble tolv flere grotter hugget ut og Chongfutempelet bygd. Selv etter at det hoff-finansierte arbeidet med grottene var avsluttet i 525, kom munker med lavere rang for å fortsette å hugge ut nye grotter. Disse grotter er mindre enn de tidligere, mange av dem svært små og er over 200 i tallet.

Under Liao-dynastiet ble det bygd beskyttende rammer fremfor flere av grottene som på den måten ble til templer. Disse ble ødelagte under en krig i 1122, men ble bygd opp igjen framfor grotte 5, 6 og 7 i 1651.

Sammenlagt finnes det 252 grotter av varierende størrelser og 51 000 statuer på en strekning tilsvarende om lag én kilometer. Ovenfor grottene fins ruinene fra et slott, en mur og et forsvarstårn fra Mingdynastiet. Den største statuen er 17 meter høy, og den minste kun 2 centimeter.

De første grottene er i en stil som er lik de indiske chaityas og gandharanstilene. Noen av de store statuene ser ut til å kunne være influert av statuene i Bamiyan i Afghanistan (nå ødelagt av taliban). Man kan også gjenfinne gresk-romerske, iranske og bysantinske trekk. Alle disse stilene ble blandet med en kinesisk stil, noe som gjør Yunganggrottene svært spesielle og til en av menneskehetens største kulturskatter.

* Yunganggrottene
* Grotte 7-20
* Buddha statue
* Grotte 11
* Grotte 11
* Grotte 12
* Buddhistiske malerier

## Litteratur

* James O. Caswell: *Written and Unwritten: A New History of the Buddhist Caves at Yungang*, Vancouver: University of British Columbia Press Vancouver, 1988
# Ye Changchi

| Ye Changchi |
| --- |
|  |
| Født | 1849 Suzhou |
| Død | 1917  |
| Beskjeftigelse | Historiker, bibliofil  |
| Embete | * Shujishi of Qing dynasty
 |
| Akademisk grad | Embetsmannskandidat på palassnivå (avlagt prøve: 1889 Imperial Examination, 1890 Imperial Examination) |
| Nasjonalitet | Qing-dynastiet Republikken Kina |
|

---

Ye Changchi på Commons |

**Ye Changchi** (forenklet kinesisk: 叶昌炽; tradisjonell kinesisk: 葉昌熾; pinyin: **Yè Chāngchì**; født 1849 i Suzhou i Kina; død 1917) var en kinesisk historiker, bibliofil og embedsmann. Han regnes som en ledende Dunhuang-forsker.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Ye Changchi Pioneer of Dunhuang Studies
# Cuan-Longyan-stelen

**Cuan-Longyan-stelen** (kinesisk: 爨龙颜碑, pinyin: *Cuan Longyan bei*), også kalt **Da Cuan**, er en viktig gravstele som ble oppsatt i fylket Luliang i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina.

Den stammer fra 458 under Liu-Song-dynastiet (420-479) under Sørdynastienes tid. Stelen står inne i Zhenyuanpu folkeskole, 14 km sør for fylkessenteret i Zhongshu.

Steinstelen minnes den lokale mandarinen Cuan Longyan, og ble gjenoppdaget i 1826 av den høylærde Ruan Yuan, som da var Qing-dynastiets guvernør av Yunnan og Guizhou. Det som gjør denne stelen så viktig, er dens kalligrafi; den er interessant for studiet av utviklingen av kinesisk skrift og skrivekunst. Den benytter regelskrift, men vitner om en overgangsfase i utviklingen av kanselliskrift.

Stelen ble beskyttet i 1961 som kulturminne.

Stelen er 3.38 meter høy, 1,35 m bred øverst og 1,46 m bred nederst. Den er 25 cm tykk. Toppen er avrundet.

Øverst står det *Song Gu Longxiang Jiangjun Hu Zhenman Xiaowei Ningzhou Cishi Nadu Xian Hou Cuan Shijun Zhi Bei* (Tablett for den avdøde herr Cuan, Longxiang-general, militærmandarin, guvernør for prefekturet Ningzhou og overhode for Nadu fylke i Song-dynastiet) skrevet inne i halvbuen, 24 stegn i seks linjer.

Lenger nede følger noen illustrasjoner, og en tekst på 24 linjer med 45 tegn i hver linje. Det hele er på 904 tegn. Her beskrives embedsmannens ættetavle og bragder.

## Litteratur

* *Zhongguo da baike quanshu: Kaoguxue* (Store kinesiske leksikon: Arkeologi-bindet). Beijing: Zhongguo da baike quanshu chubanshe, 1986
* Zhou Linwen: *Zhongguo ming bei san zhong: Meng Xiaoju bei, Cuan Baozi bei, Cuan Longyan bei.* 2001; ISBN 7-80586-793-3

## Referanser
# Gandhara

India i år 600 f.Kr.
**Gandhāra** (sanskrit: गन्धार, pashto:ګندهارا, urdu: **گندھاراGandḥārā*; også kjent som **Waihind** på persisk) er navnet på det gamle kongedømmet Mahajanapada, lokalisert i nordlige Pakistan, Jammu and Kashmir og østlige Afghanistan. Gandhara omfattet i hovedsak Peshawar-dalen, Potohar-platået (se Taxila) og Kabul-elvens nordre bredd. De viktigste byene var Peshawar og Taxila.

## Historie

Det er påvist menneskelig bosetning fra steinalderen i Gandhara ved steinredskaper og brente beinlevninger som ble avdekket i grotter ved Sanghao nær byen Mardan i Punjabregionen av dagens Pakistan. Disse levningene er rundt 15 000 år gamle. Senere undersøkelser har pekt mot en datering for 30 000 år siden, kanskje også eldre. Regionen viser en tilstrømning fra kulturer fra sørlige Sentral-Asia i bronsealderen med gravkulturen i Gandhara, og grunnstammen i vedisk sivilisasjon. Denne kulturen blomstret fra rundt 1500 f.Kr. og til 500 f.Kr. Det har blitt avdekket spor i fjellområdene i dalstrøkene i regionen Swat og Nedre Dir i nord, og selv i Taxila i sørøst.

Kongeriket Gandhara varte fra 500-tallet f.Kr. til 1000-tallet e. Kr. Det hadde sin storhetstid mellom 100-tallet og 500-tallet e.Kr. under de buddhistiske kongene i Kushriket. Etter at riket ble erobret av Mahmood av Ghazni i 1021 opphørte etterhvert navnet Gandhara.

## Geografi

Kvinnelig figur av terrakotta som holder opp brystene og med hull for at væske kan sprute ut, fra Charsadda i Gandhara, siste århundrene f.Kr. Victoria and Albert Museum
Det har vært menneskelig bosetning siden steinalderen ved Kabul-elven og opp til munningen ut til Indus-elven. Gandhara var et senter for internasjonale handelsaktiviteter langs Silkeveien, og var en viktig kommunikasjonskanal mellom oldtidens Iran og Sentral-Asia.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Gandhara – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Gandara Arkivert 19. juli 2013 hos Wayback Machine., *Livius.org*
* Gandharasivilisasjonen Arkivert 19. januar 2020 hos Wayback Machine., det nasjonale fond for kulturarven i Pakistan
* Det buddhistiske manuskriptprosjektet

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Heftalittene

Områder under heftalittenes kontroll
**Heftalittene** (arabisk: Hayāṭela), også kalt *hvite hunere*, var et sentralasiatisk folk, som på midten av 400-tallet migrerte sørover og invaderte store deler av såvel nåværende Afghanistan, Pakistan og India.

I 427 invaderte de det østlige Perserriket, men ble slått tilbake av kong Bahram V av Persia. Etter det dro de sørover og beseiret de persiske sassanider i området i 454. I 455 nådde de India, der de la under seg norddelen av landet – Punjab, Gujarat og Malwa ble tatt i 510 – og holdt seg der til 527. Heftalittenes velde ble beseiret først i 562.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 422

**422**
CDXXII
◄ **·**
4. århundre
◄ **5. århundre** ►
6. århundre **·**
►

◄ **·**
400-årene **·**
410-årene
◄ **420-årene** ►
430-årene **·**
440-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
417 **·**
418 **·**
419 **·**
420 **·**
421
◄ 422 ►
423 **·**
424 **·**
425 **·**
426 **·**
427 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 422 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

422 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 422 *CDXXII* |
| Ab urbe condita | 1175 |
| Kinesisk kalender | 辛酉年 (Metall Hane) 3118 eller 3058     *— til —* 壬戌年 (Vann Hund) 3119 eller 3059 |
| Etiopisk kalender | 414–415 |
| Det jødiske året | 4182–4183 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 478–479 |
|  - *Shaka Samvat* | 343–344 |
|  - *Kali Yuga* | 3522–3523 |
| Iransk kalender | 200 BP – 199 BP |
| Islamsk kalender | 206 BH – 205 BH |
| Juliansk kalender | 422 *CDXXII* |
| Koreansk kalender | 2755 |

## Begivenheter

* 10. september – Celestin I ble innsatt som pave.

## Dødsfall

* 4. september – Bonifatius I, pave
# Huozhou

**Huozhou** (kinesisk: 霍州; pinyin: *Huòzhōu*) er et byfylke i provinsen Shanxi i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Linfen.

Befolkningen var på 271 676 innbyggere i 1999.

## Kulturarv

Røkelsesbrenner produsert ved Huozhou keramikkbrenneri under Jin-dynastiets tid (Victoria and Albert Museum).
Hallen *Huozhou zhoushu datang* (霍州州署大堂) med Huozhou keramikkbrenneri (*Huozhou yaozhi*, 霍州窑址) fra Songdynastiet til og med Yuandynastiets tid, Guanyintempelet (*Huozhou Guanyin miao*, 霍州观音庙) og Wahuangtempelet (*Wahuang miao*, 娲皇庙) er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over verneverdige kulturminner.

## Samferdsel

Kinas riksvei 108 løper gjennom området. Riksveien begynner i Beijing og fører via Taiyuan, Xi'an og Chengdu sør til Kunming i den sørvestlige provinsen Yunnan.

## Referanser
# Yizhou (Hechi)

**Yizhou** (kinesisk: 宜州; pinyin: *Yízhōu*) er et byfylke i byprefekturet Hechi i den autonome region Guangxi i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på 598 643 innbyggere i 1999.

## Samferdsel

Kinas riksvei 323 løper gjennom området. Den begynner i Ruijin i provinsen Jiangxi og fører gjennom Guangdong og Guangxi og ender opp i Lincang i Yunnan, på grensen mot Burma.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens hjemmesider Arkivert 5. april 2010 hos Wayback Machine.
* Kart over Yizhou Arkivert 20. november 2008 hos Wayback Machine.
# 588

**588**
DLXXXVIII
◄ **·**
5. århundre
◄ **6. århundre** ►
7. århundre **·**
►

◄ **·**
560-årene **·**
570-årene
◄ **580-årene** ►
590-årene **·**
600-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
583 **·**
584 **·**
585 **·**
586 **·**
587
◄ 588 ►
589 **·**
590 **·**
591 **·**
592 **·**
593 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 588 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

588 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 588 *DLXXXVIII* |
| Ab urbe condita | 1341 |
| Armensk kalender | 37 ԹՎ ԼԷ |
| Kinesisk kalender | 丁未年 (Ild Geit) 3284 eller 3224     *— til —* 戊申年 (Jord Ape) 3285 eller 3225 |
| Etiopisk kalender | 580–581 |
| Det jødiske året | 4348–4349 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 644–645 |
|  - *Shaka Samvat* | 509–510 |
|  - *Kali Yuga* | 3688–3689 |
| Iransk kalender | 34 BP – 33 BP |
| Islamsk kalender | 35 BH – 34 BH |
| Juliansk kalender | 588 *DLXXXVIII* |
| Koreansk kalender | 2921 |

## Fødsler

Autoritetsdata
# 447

**447**
CDXLVII
◄ **·**
4. århundre
◄ **5. århundre** ►
6. århundre **·**
►

◄ **·**
420-årene **·**
430-årene
◄ **440-årene** ►
450-årene **·**
460-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
442 **·**
443 **·**
444 **·**
445 **·**
446
◄ 447 ►
448 **·**
449 **·**
450 **·**
451 **·**
452 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 447 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

447 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 447 *CDXLVII* |
| Ab urbe condita | 1200 |
| Kinesisk kalender | 丙戌年 (Ild Hund) 3143 eller 3083     *— til —* 丁亥年 (Ild Gris) 3144 eller 3084 |
| Etiopisk kalender | 439–440 |
| Det jødiske året | 4207–4208 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 503–504 |
|  - *Shaka Samvat* | 368–369 |
|  - *Kali Yuga* | 3547–3548 |
| Iransk kalender | 175 BP – 174 BP |
| Islamsk kalender | 180 BH – 179 BH |
| Juliansk kalender | 447 *CDXLVII* |
| Koreansk kalender | 2780 |

## Begivenheter

* Merovech blir de saliske frankernes konge.
# Frihetsberøvelse

**Frihetsberøvelse** er å frata noen deres frihet. Frihetsberøvelse regnes som en forbrytelse med mindre det foreligger lovhjemmel. I det siste tilfellet er frihetsberøvelse å regne som straff (*frihetsstraff*) som sones i fengsel, eller som varetekt. Ulovlig frihetsberøvelse kan ta form av kidnapping (barnebortføring).

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 549

**549**
DXLIX
◄ **·**
5. århundre
◄ **6. århundre** ►
7. århundre **·**
►

◄ **·**
520-årene **·**
530-årene
◄ **540-årene** ►
550-årene **·**
560-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
544 **·**
545 **·**
546 **·**
547 **·**
548
◄ 549 ►
550 **·**
551 **·**
552 **·**
553 **·**
554 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 549 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

549 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 549 *DXLIX* |
| Ab urbe condita | 1302 |
| Kinesisk kalender | 戊辰年 (Jord Drage) 3245 eller 3185     *— til —* 己巳年 (Jord Slange) 3246 eller 3186 |
| Etiopisk kalender | 541–542 |
| Det jødiske året | 4309–4310 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 605–606 |
|  - *Shaka Samvat* | 470–471 |
|  - *Kali Yuga* | 3649–3650 |
| Iransk kalender | 73 BP – 72 BP |
| Islamsk kalender | 75 BH – 74 BH |
| Juliansk kalender | 549 *DXLIX* |
| Koreansk kalender | 2882 |

## Begivenheter

* Agila blir vestgoternes konge

## Dødsfall

* Teudigisel, vestgoternes konge
# Territorium

**Territorium** kommer av det latinske uttrykket *terra* og betyr *jord*, i betydningen et begrenset landområde eller et rike (i betydningen en suveren stat eller det området (land og sjø) som en stat har jurisdiksjon over, også kalt et **statsområde**), for eksempel de tre rikene Norge, Sverige og Danmark. Uttrykket kan imidlertid også brukes i andre sammenhenger. I biologisk sammenheng brukes det blant annet til å beskrive et revir, et område som forsvares av ett eller flere individ. Mange fugler blir for eksempel territoriale i hekketiden, spesielt rundt reirområdet. Når ulven danner par vil den også markere et område og forsvare dette, som sitt «spiskammer». Dette området kalles et revir og blir forsvart mot andre ulver og nære artsfrender, for eksempel tamhunder og rever.

## Se også

* Imperium
* Rike (biologi)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Territories (subdivision) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 500

**500**
D
◄ **·**
4. århundre
◄ **5. århundre** ►
6. århundre **·**
►

◄ **·**
480-årene **·**
490-årene
◄ **500-årene** ►
510-årene **·**
520-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
495 **·**
496 **·**
497 **·**
498 **·**
499
◄ 500 ►
501 **·**
502 **·**
503 **·**
504 **·**
505 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 500 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

500 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 500 *D* |
| Ab urbe condita | 1253 |
| Kinesisk kalender | 己卯年 (Jord Hare) 3196 eller 3136     *— til —* 庚辰年 (Metall Drage) 3197 eller 3137 |
| Etiopisk kalender | 492–493 |
| Det jødiske året | 4260–4261 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 556–557 |
|  - *Shaka Samvat* | 421–422 |
|  - *Kali Yuga* | 3600–3601 |
| Iransk kalender | 122 BP – 121 BP |
| Islamsk kalender | 126 BH – 125 BH |
| Juliansk kalender | 500 *D* |
| Koreansk kalender | 2833 |

## Fødsler

* Teodora I, keiserinne av Østromerriket.

Autoritetsdata
# 542

**542**
DXLII
◄ **·**
5. århundre
◄ **6. århundre** ►
7. århundre **·**
►

◄ **·**
520-årene **·**
530-årene
◄ **540-årene** ►
550-årene **·**
560-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
537 **·**
538 **·**
539 **·**
540 **·**
541
◄ 542 ►
543 **·**
544 **·**
545 **·**
546 **·**
547 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 542 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

542 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 542 *DXLII* |
| Ab urbe condita | 1295 |
| Kinesisk kalender | 辛酉年 (Metall Hane) 3238 eller 3178     *— til —* 壬戌年 (Vann Hund) 3239 eller 3179 |
| Etiopisk kalender | 534–535 |
| Det jødiske året | 4302–4303 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 598–599 |
|  - *Shaka Samvat* | 463–464 |
|  - *Kali Yuga* | 3642–3643 |
| Iransk kalender | 80 BP – 79 BP |
| Islamsk kalender | 83 BH – 81 BH |
| Juliansk kalender | 542 *DXLII* |
| Koreansk kalender | 2875 |

## Begivenheter

* Bysantinerne beleirer Ceuta.
* «Den justinianske pesten» (byllepesten) rammer Alexandria, Antiokia, Konstantinopel og kysten av Spania.
# 565

**565**
DLXV
◄ **·**
5. århundre
◄ **6. århundre** ►
7. århundre **·**
►

◄ **·**
540-årene **·**
550-årene
◄ **560-årene** ►
570-årene **·**
580-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
560 **·**
561 **·**
562 **·**
563 **·**
564
◄ 565 ►
566 **·**
567 **·**
568 **·**
569 **·**
570 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 565 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

565 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 565 *DLXV* |
| Ab urbe condita | 1318 |
| Armensk kalender | 14 ԹՎ ԺԴ |
| Kinesisk kalender | 甲申年 (Tre Ape) 3261 eller 3201     *— til —* 乙酉年 (Tre Hane) 3262 eller 3202 |
| Etiopisk kalender | 557–558 |
| Det jødiske året | 4325–4326 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 621–622 |
|  - *Shaka Samvat* | 486–487 |
|  - *Kali Yuga* | 3665–3666 |
| Iransk kalender | 57 BP – 56 BP |
| Islamsk kalender | 59 BH – 58 BH |
| Juliansk kalender | 565 *DLXV* |
| Koreansk kalender | 2898 |

## Dødsfall

* 14. november - Justinian I den store (f. 483), østromersk keiser (527-565)
* Mars - Belisarius (f. 505), østromersk general i keiser Justinian I den stores regjeringstid.
# Tiantai Shan

**Tiantai Shan** (kinesisk: 天台山; pinyin: *Tiāntāi Shān*, Wade–Giles: *T'ien T'ai shan*) er et fjell i fylket Tiantai i byprefekturet Taizhou i provinsen Zhejiang i Folkerepublikken Kina. Den viktigste delen er Huading shan som har en høyde på 1098 m, mens høyeste fjelltopp er Cangshan Ding med en høyde på 1113 m. Fjellet ble opprettet som en nasjonalpark den 1. august 1998.

Stedet er en turistattraksjon. Den buddhistiske Tiāntáiskolen, som fokuserer på Lotussutraen som Buddhas høyeste og ultimate lære, hentet sitt navn fra dette fjellet. Den ble grunnlagt av Zhiyi i året 575 e.Kr., og hadde sitt hovedkvarter i Guoqingtempelet. Over mange år har det vært et viktig pilegrimsmål for pilegrimer, spesielt fra Japan. Fjellet ble besøkt av Saichō, som i året 805 e.Kr. grunnla Tendai-shū som en japansk avlegger av skolen.

Det er også noen daoistiske helligdommer på fjellet.

Plantearten *Heptacodium miconioides*, også kalt *de syv sønner*, innenfor kaprifolfamilien, vokser på Tiantaifjellet.

## Referanser

## Litteratur

* Thomas Jülch. *Der Orden des Sima Chengzhen und des Wang Ziqiao Untersuchungen zur Geschichte des Shangqing-Daoismus in den Tiantai-Bergen*. Utz, München 2011. ISBN 978-3-8316-4083-6

## Eksterne lenker

* (en) Tiantai Mountain – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Tiantai-Berg in der Provinz Zhejiang
* Tiantai Shan - Chinesisch