Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Han Changling

Changlingmausoleets gravhaug
**Changling** (kinesisk: 长陵, pinyin: *Chánglíng*), mer hensiktsmessig kalt **Han Changling**, er et gravkompleks nord for Xi'an i Kina fra Handynastiets tid (206 f.Kr.-220). Her er keiser Gaozu (død 195 f.Kr.) begravet sammen med med enkekeiserinne Lü (død 180 f.Kr.)

Changling ligger i bydistriktet Weicheng 20 km nord for det sentrale Xi'an, og er en av et perlebånd bestående av ni keisergraver fra Handynastiet utenfor Xianyang rett nord fot Weifloden.

## Beskrivelse

Keiser Gaozu, også kjent under sitt personnavn Liu Bang, grunnla det kinesiske Handynastiet og regjerte riket fra 206 f.Kr. frem til han døde av sykdom i 195 f.Kr. Changling er bygd etter inspirasjon fra grunnleggeren av Qindynastiets første keisers gigantiske mausoleum, skjønt i mindre skala.

Keiser Gaozus grav er tildekket av en høyde av sammenpakket jord i form av en pyramide med flat topp. Pyramidens base er om lag 160 ganger 130 meter. Rundt gravpyramiden var gravbyen som var oppbygd som en mindre kopi av Handynastiets hovedstad Chang'an (dagens Xi'an). Gravbyen hadde en omkrets av drøyt 3 000 meter og ifølge historiske tekster bodde 50 000 familier i byen.

I dag kan man fortsatt se restene av gravbyens nordre, søndre og vestre bymur, og gravpyramiden ligger i dens vestre del. Øst for gravbyen ligger det satellittgraver för tjenestemenn og generaler som hadde hjulpet Liu Bang med å grunnlegge Handynastiet. Med et totalt antall av 63 satellitgraver er dette det største antall for Handynastiets keisergraver. Her er blant annet Xiao He, Cao Shen og Zhou Bo gravlagt.

Enkekeiserinne Lüs grav har lignende utforming som keiserens, skjønt i mindre skala, og hennes gravpyramide er plassert 400 meter øst for keisergraven.

Navnet Changling er blitt benyttet også for andre kinesiske keisergraver. Ming-dynastiets keiser Yongle (død 1424) er begravd i Changling i Minggravene nord for Beijing og Qing-dynastiets keiser Jiaqing (død 1820) er begravd i Changling i de vestre Qinggravene sørvest for Beijing.

## Kulturminne

Changlingmausoleet (*Changling*) ble i 1988 oppført på listen over kulturminner i Folkerepublikken Kina (3-233).

## Referanser

## Litteratur

* *Imperial mausoleums of CHina 中国皇帝陵* (på engelsk og kinesisk). China national art photograpg publishing house. 2006. ISBN 7-80069-732-0.

Autoritetsdata
# Liangzhou (provins)

Han-dynastiets provinser, ca 189 e.Kr.
**Liangzhou** (kinesisk: 涼州, *Liangzhou*), var en provins i det gamle Kina i Han-dynastiet og de tre rikers tid. Det lå i nordvestre del av Han-dynstiet og senere Wei-riket og dekket mye av den moderne provinsen Gansu.

Den bestod av kommanderiene

* Wuwei
武威
* Jincheng
金城
* Xiping
西平
* Zhangye
張掖
* Jiuquan
酒泉
* Xihai
西海
* Dunhuang
敦煌
# Sima Xiangru

| Sima Xiangru |
| --- |
| Født | 179 f.Kr. Chengdu (Han-dynastiet) |
| Død | 117 f.Kr.  |
| Beskjeftigelse | Lyriker, skribent, politiker, musiker  |
| Ektefelle | Zhuo Wenjun |
| Nasjonalitet | Det vestlige Han-dynasti |

**Sima Xiangru** (forenklet kinesisk: 司马相如, tradisjonell kinesisk: 司馬相如, pinyin: *Sīmǎ Xiāngrú*, Wade-Giles: *Ssuma Hsiangju*, født 179 f.Kr., død 117 f.Kr.), også kjent som **Chángqīng** (长卿, 長卿, *Changch'ing*), var en kinesisk dikter og embedsmann under Han-dynastiet.

Han tjenestegjorde først ved keiser Jings hoff, men oppgav det embedet etter kort tid. Ved hoffet til keiserens bror, kong Xiao av Liang, ble han derimot raskt forfremmet og anerkjent. Etter kongens død ble han lagt merke til av Han Wudi for Fu-diktet *Zixu Fu* (Fu-dikt om mester tom), ble engasjert i keiserhoffet og ble i keiser Han Wudis hoff til rett før sin død. Bare seks av hans dikt er blitt bevart for ettertiden, men de strekker til for å forsvare hans plass som den mest betydelige fu-dikter i den kinesiske antikken.

Ved siden av sin diktning minnes Sima Xiangru for sin forkjærlighet for kinesisk brennevin og for sin romantiske flukt med dikterinnen Zhuo Wenjun. Simas mest berømte verk er *Ode til den annen port*. Han er også kjent som qin-musiker.

## Referanser

## Litteratur

* Yves Hervouet: *Un Poète de cour sous les Han: Sseu-ma Siang-jou*, Bibliothèque de l'Institut des Hautes Études Chinoises, Paris, 1964
* Yves Hervouet: *Le Chapitre 117 du Che ki: Biographie de Sseu-ma Siang-jou*, Bibliothèque de l'Institut des Hautes Études Chinoises, bind 23, Paris, 1972
* David Knechtges: «Ssu-ma Hsiang-ju's *Tall Gate Palace Rhapsody*», i Harvard Journal of Asiatic Studies, bind 41, nr. 1, 1981, s. 47-64
* Volker Klöpsch, Eva Müller (utg.): *Lexikon der chinesischen Literatur*. C.H. Beck, München 2004
# Ni kapitler om den matematiske kunst

Side fra *Ni kapitler om den matematiske kunst*
Ni kapitler om den matematiske kunst (forenklet kinesisk: 九章算术, Tradisjonell kinesisk: 九章算術, pinyin: *Jiǔzhāng Suànshù*) er en kinesisk bok om matematikk, satt sammen av flere generasjoner av lærde fra det 10. århundre f.Kr. til det 2. århundre f.Kr. Bokens siste stadium stammer fra det 1. århundre f.Kr. Boken er en av de tidligst bevarte matematiske tekster fra Kina. De første er Suàn shù shū (筭數書, 202-186 f.Kr.) og Zhou Bi Suan Jing (samlet fra Handynastiet frem til midten av det 2. århundre). Boken legger frem en tilnærmelse til matematikk som sentrerer seg om å finne de mest generelle metoder til å løse problemer. Dette står i kontrast til matematikere i antikkens Hellas som tenderte mot å fremme konklusjoner fra et innledende sett av aksiomer.

Bokens deler tar vanligvis form av formuleringen av et problem, etterfulgt av formuleringen av løsningen, og en forklaring på prosedyren som fører til løsningen. En kommentar til teksten ble skrevet av Liu Hui i det 3. århundre.

## Litteratur

* Helmuth Gericke: *Mathematik in Antike und Orient.* Springer, Berlin 1984, s. 172–180.
* Jean-Claude Martzloff: *A History of Chinese Mathematics.* Springer, Berlin 1997, s. 127–136.
* Joseph Needham: *Science and Civilization in China: Volume 3, Mathematics and the Sciences of the Heavens and the Earth*. Taipei: Caves Books, Ltd., 1986
* Philip D. Straffin: «Liu Hui and the First Golden Age of Chinese Mathematics», i *Mathematics Magazine* (Volume 71, Number 3, 1998): 163–181.
# Metallurgi

Metallet kobber.
**Metallurgi** er læren om utvinning av metaller og halvmetaller av malmer og andre råstoffer, og læren om metallenes struktur, egenskaper og behandling (metallografi).

De fleste metalliske grunnstoffer som brukes mest i legert form, f.eks. stål-, bronse- eller aluminiumlegeringer, og noen nesten 100 % rene grunnstoffer som f.eks. halvlederne har sine egenskaper fra iblanding av en nøye kontrollert mengde urenheter. Metallene er sterkere enn de fleste plastmaterialer og har større duktilitet enn de fleste keramiske materialer.

I motsetning til ingeniørene som beskjeftiger seg med metallenes statikk, interesserer metallurgene seg for de mikroskopiske mekanismene som får et metall eller en legering til å oppføre seg som det gjør. Oppførselen kommer av de mikroskopiske endringer som skjer på det atomære plan, og som påvirker metallets (eller legeringens) makroskopiske egenskaper.

Metallurgi brukes på elektroniske materialer, siden man bruker metaller som aluminium og kobber i kraftledninger, og kobber og edelmetaller til bittesmå, elektriske kretsløp på datachipper. Vitenskapen metallurgi brukes også innen sveising og lodding.

Den kanskje mest undersøkte legeringen innen metallurgi er stål, som er en jern-karbon legering med lavere karboninnhold enn 2 %. Er karboninnholdet høyere klassifiseres den som støpejern.

Metallutvinning er kunsten å skille metaller og halvmetaller fra sitt malm, og rense dem til rent metall. For å omdanne metalloksider til metall må oksiden gjennomgå en reduksjon enten kjemisk eller gjennom elektrolyse.

I de senere år er det blitt mer vanlig å omtale metallurgi som materialteknologi. Dette fordi man kan bruke samme tilnærmingsmetoder for plaster, keramer og kompositter, som for metaller.

## Se også

* Formbarhet
* Korrosjon
* Krystallisering
* Krystallografi
* Materialteknologi

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Metallurgy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Sciencedaily: "Brick Wall" Helps Explain How Corrosion Spreads Through Alloy 25-11-2004
* Støbejerns metallurgi og lidt om kinesisk støbejern
* Metallurgisk ordbok

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 123 f.Kr.

**123 f.Kr.**
◄ **·**
3. århundre f.Kr.
◄ **2. århundre f.Kr.** ►
1. århundre f.Kr. **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
128 f.Kr. **·**
127 f.Kr. **·**
126 f.Kr. **·**
125 f.Kr. **·**
124 f.Kr.
◄ 123 f.Kr. ►
122 f.Kr. **·**
121 f.Kr. **·**
120 f.Kr. **·**
119 f.Kr. **·**
118 f.Kr. **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 123 f.Kr. |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

123 f.Kr. i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 123 f.Kr. *CXXII f.Kr.* |
| Ab urbe condita | 631 |
| Antikkens Egypt | XXXIII dynasti, 201 |
| *- Farao* | Ptolemaios VIII Fyskon, 23 |
| Antikkens Hellas | 164. olympiade, år 2 |
| Kinesisk kalender | 丁巳年 (Ild Slange) 2574 eller 2514     *— til —* 戊午年 (Jord Hest) 2575 eller 2515 |
| Etiopisk kalender | *N/A* |
| Det jødiske året | 3638–3639 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | *N/A* |
|  - *Shaka Samvat* | *N/A* |
|  - *Kali Yuga* | 2978–2979 |
| Iransk kalender | 744 BP – 743 BP |
| Islamsk kalender | 767 BH – 766 BH |
| Juliansk kalender | *N/A* |
| Koreansk kalender | 2211 |

## Begivenheter

* Aleksander II Zabinas' styre i deler av Syria tar slutt
* Mithridates II blir konge i Partia
# Nanyang (Henan)

Xu Zhongjing-minnehallen i Nanyang
Nanyang-prefekturet i Henan
**Nanyang** (kinesisk: 南阳; pinyin: *Nányáng*) er en kinesisk by på prefekturnivå i den sørlige delen av provinsen Henan i det sentrale Kina. Befolkningen anslås (2006) til 10 790 000 i hele byprefekturet og 1 730 000 i selve byen.

Byen ligger ved elven Baihe, i et viktig jordbruksområde med allsidig produksjon. Byen har også mye industri.

Nanyang er en av Han-dynastiets vugger, og har en rekke minner fra denne epoken i Kinas historie.

I den isolerte 200 meter høye åsen Dushan nord for byen Nanyang utvinnes det fremdeles jade, og Dushanjaden derfra – som nå er svært sjelden – anses som en av de fire ypperste kinesiske jadesorter.

## Administrative enheter

Nanyang består av to bydistrikter, ett fylke, og ti fylker:

* Bydistriktet Wolong – 卧龙区 *Wòlóng Qū* ;
* Bydistriktet Wancheng – 宛城区 *Wǎnchéng Qū* ;
* Byfylket Dengzhou – 邓州市 *Dèngzhōu Shì* ;
* Fylket Nanzhao – 南召县 *Nánzhào Xiàn* ;
* Fylket Fangcheng – 方城县 *Fāngchéng Xiàn* ;
* Fylket Xixia – 西峡县 *Xīxiá Xiàn* ;
* Fylket Zhenping – 镇平县 *Zhènpíng Xiàn* ;
* Fylket Neixiang – 内乡县 *Nèixiāng Xiàn* ;
* Fylket Xichuan – 淅川县 *Xīchuān Xiàn* ;
* Fylket Sheqi – 社旗县 *Shèqí Xiàn* ;
* Fylket Tanghe – 唐河县 *Tánghé Xiàn* ;
* Fylket Xinye – 新野县 *Xīnyě Xiàn* ;
* Fylket Tongbai – 桐柏县 *Tóngbǎi Xiàn*.

## Samferdsel

Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender ipå grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.

## Norsk misjon

Det norsk-lutherske Kinamissionsforbund ved misjonær Olav Espegren opprettet i 1904 en misjonsstasjon i byen. Det er fremdeles (2007) kristne der som har sine trosrøtter fra dette misjonsarbeidet. Det ble også etablert lutherske misjonsstasjoner en rekke andre steder i det som i dag er Nanyang-prefekturet, som i Zhenping og i Dengzhou.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Nanyang – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Lokalregjeringens hjemmesider
# Regent

**Regent** (fra latin *regens*, genitiv *regentis*) er en fungerende hersker. I et monarki regjerer vanligvis regenten mens monarken er fraværende, uskikket eller mindreårig.

I Norge er kronprinsen regent mens kongen er utenlands eller syk. Kronprins Olav var kronprinsregent fra 1955 til kong Haakon VIIs død i 1957. Kronprins Haakon var kronprinsregent i kong Haralds sykdoms- og rekonvalesensperiode i 2003–2004, og holdt således også nyttårstalen det året.

> «*...er kongen i utlandet og kronprinsen fungerer som regent, flagges det med kronprinsflagget...*
> —Erik Lundesgaard, *Skikk og bruk*, 2005»
>
>
>

I Finland og Ungarn fungerte militære offiserer som regenter når monarken var fraværende. Da forbindelsene mellom Danmark og Island ble brutt som følge av andre verdenskrig, ble en regent (riksforstander) oppnevnt i 1941 av Alltinget for å ivareta monarkens fullmakter på Island. Ordningen varte til landet ble republikk i 1944.

I San Marino, som er en selvstendig republikk totalt omringet av Italia, er forfatningen slik at to såkalte «kapteinregenter» (italiensk *Capitani Reggenti*) sammen alltid utgjør landets statsledere. Disse er ingen egentlige regenter, men to sam-presidenter med en valgperiode på seks måneder om gangen. En variant er i monarkiet i Liechtenstein, der en kompetent monark kan velge å tildele regentskap til sin eldre arving, og overlate majoriteten av deres ansvar for å forberede arvingen for framtidig arv.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Regents – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Ban Jieyu

| Ban Jieyu |
| --- |
|  |
| Født | 48 f.Kr. Shuocheng (Han-dynastiet) |
| Død | 6 f.Kr.  |
| Beskjeftigelse | Lyriker, skribent  |
| Ektefelle | Han Chengdi |
| Far | Bān Kuàng |
| Søsken | 班伯 班斿 班稚 Ban Biao |
| Nasjonalitet | Han-dynastiet |
|

---

Ban Jieyu på Commons |

Ban Jieyu, med ansiktsvifte
**Ban Jieyu** (kinesisk: 班婕妤, pinyin: *Bān Jiéyú*; Wade–Giles: *Pan Chieh-yü*, «palassdame Ban»; født ca 48 f.Kr.; død formodentlig 2. f.Kr.) var en svært lærd kinesisk dikter, og elskerinne til Han-keiseren Cheng.

Ordet *Jieyu* forteller bare at hun var en konkubine; hennes fødenavn er ikke kjent.

Hun fødte keiseren to sønner, men begge døde i barndommen. I 18 f.Kr. ble hun og keiserinne Xu beskyldt for trolldomskunst av rivalene Zhao Feiya og Zhao Heda (som for øvrig var søstre), hvorpå Xu ble forstøtt av keiser Cheng. Ban Jieyu bestemte seg da – selv om hun keiser Cheng fortsatt holdt sin hånd over henne – for ikke lenger å være keiserens elskerinne, og ble i stedet hoffdame hos hans mor Wang Zhengjun. Wang hadde en svært god oppfatning av henne: ifølge kildene sammenlignet hun Ban Jieyu med Fan Ji.

Det mest kjente dikt forfattet av Ban Jieyu er formodentlig *Viftene om høsten*, som også kalles *Bitter sang* eller *Høst i Han-palasset*. Det ble skrevet etter at Zhao-søstrene hadde fortrengt henne. I diktet, skrevet i *yuefu-*stil, sammenligner hun seg selv med en ansiktsvifte som kastes vekk etter at sommeren er over.

## Referanser

## Litteratur

* Albert Richard Davis (red.): *The Penguin Book of Chinese Verse*. Baltimore: Penguin Books, 1970.
* Kang-i Sun Chang, Haun Saussy, Charles Yim-tze Kwong: *Women writers of traditional China: an anthology of poetry and criticism*, Stanford University Press, 1999

## Eksterne lenker

* *Autumn in the Han Palace*, på nettstedet Silkqin.com Besøkt 12. oktober 2020.

Autoritetsdata
# Jingzhou

* **Jingzhou** kan vise til:
* Byprefekturet Jingzhou i Hubei i Kina.
* Bydistriktet Jingzhou i byprefekturet Jingzhou i Hubei i Kina.
* Det autonome fylke Jingzhou for miao- og dongfolkene, i provinsen Hunan i Kina.
* Provinsen Jingzhou i Kina på Han-dynastiets tid, i en del av den nåværende provinsen Hubei.
# Sima Yi

| Sima Yi |
| --- |
| Sīmǎ Yì på en illustrasjon fra Ming-dynastiet. |
| Født | 179 Wen (Han-dynastiet) |
| Død | 251  Luoyang |
| Beskjeftigelse | Politiker  |
| Ektefelle | Zhang Chunhua Miss Bai Fru Fu |
| Far | Sima Fang |
| Søsken | vis
7 oppføringer
Sima Fu Sima Lang 司馬通 司馬馗 司马恂 (三国) 司馬進 司馬敏

 |
| Barn | vis
11 oppføringer
Sima Lun Sima Shi Sima Zhao Sima Jing Sima Zhou Sima Gan Sima Rong Sima Jun Sima Liang Princess Nanyang Princess Gaoliu

 |
| Nasjonalitet | Wei-dynastiet Western Jin dynasty |
| Gravlagt | Mengjin |
|

---

Sima Yi på Commons |

**Sima Yi** (tradisjonell kinesisk: 司馬懿; forenklet kinesisk: 司马懿; pinyin: *Sīmǎ Yì*, Wade-Giles: *Szŭma I*; født 179 i fylket Wen i det som i dag er provinsen Henan, død 7. september 251), stilnavn **Zhòngdá** (仲達), var kinesisk strateg, general og politiker for Cao Caos regime og den etterfølgende staten Cao Wei på slutten av Han-dynastiet og de tre rikers tid i Kinas historie. Yì er kanskje best kjent for å ha beskyttet Cao Wei mot Zhuge Liangs nordekspedisjoner.

Yìs stadig økende betydning i riket på grunn av hans suksess mot Shu Hans felttog førte til at Sīmǎ-familien kunne overta makten i Wei. Etter keiser Cao Ruis død var han sammen med Cao Shuang regent for riket, men i 249 ledet han et statskupp mot sin medregent Cao Shuang, som førte til at Yì i stor grad overtok makten i riket. Etter hans død styrte to av hans sønner, først Sima Shi og deretter Sima Zhao, Wei som regenter, og i 265 opprettet hans sønnesønn, Sima Zhaos sønn, Sima Yan Jin-dynastiet etter da å ha styrtet den siste Wei-keiseren, Cao Huan. Av Sima Yan fikk Yì posthumt tittelen **Keiser Xuān** (宣皇帝; *Xuān Huángdî*) og tempelnavnet **Gāozǔ** (高祖).

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Sima Yi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Cheng Yi

| Cheng Yi |
| --- |
|  |
| Født | 1033 Huangpi (Song-dynastiet) |
| Død | 5. okt. 1107   |
| Beskjeftigelse | Filosof  |
| Far | Cheng Xiang |
| Mor | Hou Shi |
| Søsken | Cheng Hao |
| Barn | Cheng D Cheng Duanzhong Cheng Duanque |
| Nasjonalitet | Song-dynastiet |
|

---

Cheng Yi på Commons |

**Cheng Yi** (forenklet kinesisk: 程颐; tradisjonell kinesisk: 程頤; pinyin: *Chéng Yí*; Wade-Giles: *Ch'eng I*, født i 1033 i Yichuan ved Luoyang i Henan i Kina, død 1107 i Henan) var sammen med sin storebror Cheng Hao med på å omdanne det som skulle bli kalt neokonfucianismen til en egen skole innen konfucianismen under Song-dynastiets Kina.

Cheng Yi var mandarin, men avviste å stige i gradene fordi hans rettskaffenhet gjorde at han reagerte sterkt mot dårlig lederskap og det han så av dårlig moral. Han ble disiplinert og så benådet to ganger.

Sammen med sin bror samlet de en disippelskare rundt seg. Brødrene bygde sine filosofier rundt begrepet *li* (= grunnleggende sannheter, prinsipper). Cheng Hao la mer vekt på rolig introspeksjon mens Cheng Yi la vekten på granskning av universets myriader av ting og på aktiv deltagelse i samfunnslivet.

Dermed ble Cheng Hao og Cheng Yi eksponenter for hver sin retning som skulle utvikle seg til forskjellige skoler innen neokonfucianismen. Cheng Haos «idealisme» ble fortsatt utviklet av Lu Xiangshan og Wang Yangming, og Cheng Yis «realisme» ble videreutviklet av Zhu Xi.

## Referanser
# Zaoyang

**Zaoyang** (kinesisk: 枣阳; pinyin: *Zǎoyáng*) er et byfylke i byprefekturet Xiangfan i provinsen Hubei i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på 1 096 663 innbyggere i 1999.

## Samferdsel

Kinas riksvei 316 løper gjennom området. Den fører fra Fuzhou i Fujian via Nanchang i Jiangxi og Wuhan i Hubei til Lanzhou i Gansu.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens hjemmesider
# Trettenkeiserrullen

**Trettenkeiserrullen** (历代帝王图卷; pinyin: *Lì dài dì wáng tú juǎn*) er et stort maleri med dimensjonene 51,3 cm × 5,31 m, utført med tusj og farge på silke. Det stammer fra tidlig under Tang-dynastiet i Kina og tilskrives tradisjonelt maleren Yan Liben (ca. 600–673).

På rullen er det avbildet tretten keisere fra forskjellige dynastier, med detaljer som skal antyde deres respektive styrker og svakheter. Rullen er utstilt i Museum of Fine Arts i Boston (Massachusetts i USA). Den kom dit i 1931 som del av *Denman Waldo Ross-samlingen*.

## Avbildede keisere i kronologisk rekkefølge

| Utsnitt | Navn og dynasti | Regjeringstid | Bemerkninger |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Zhao av Han | 87 f. Kr. – 74 f. Kr. | Stabiliserte Det vestlige Han-dynasti |
|  | Guangwu av Han | 25 e.Kr. – 57 e.Kr. | Grunnla det østlige Han-dynasti og forente Kina |
|  | Wen av Wei | 220–226 | Grunnla Wei-dynastiet |
|  | Zhaolie av Shu Han | 221–223 | Grunnla Shu Han |
|  | Da av Wu | 229–252 | Grunnla Wu-dynastiet |
|  | Wu av Jin | 265–290 | Grunnla Jin-dynastiet og forente Kina |
|  | Wu av Zhou | 561–578 | Arbeidet for Kinas enhet |
|  | Wen av Chen | 560–566 | Annen keiser av Chen-dynastiet |
|  | Fei av Chen | 566–568 | Tredje keiser av Chen-dynastiet, under urotider |
|  | Xuan av Chen | 568–582 | Fjerde keiser av Chen-dynastiet, stabiliserte riket |
|  | Chen Shubao | 582–589 | Siste keiser av Chen-dynastiet, lot riket gå til grunne |
|  | Wen av Sui | 581–604 | Grunnla Sui-dynastiet |
|  | Yang av Sui | 604–618 | Annen og siste keiser av Sui-dynastiet, storslagne byggeprosjekter |

## Litteratur

* Eli Lancman: *Chinese Portraiture*. Tuttle, Tokyo o. a. 1966, ISBN 0-80480-104-5.

## Eksterne lenker

* (en) Thirteen Emperors Scroll – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Thirteen Emperors Scroll – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Forestilling ved MFA Boston
* Detaljer om Trettenkeiserrullen
# Han Hedi

| Han Hedi |
| --- |
|  |
| Født | 79 Kina |
| Død | 13. feb. 106   |
| Beskjeftigelse | Monark  |
| Embete | * Keiser av Kina (88–106)
* kronprins (82–88)
 |
| Ektefelle | Yin Keiserinne Deng Sui |
| Far | Han Zhangdi |
| Mor | Liang |
| Søsken |
10 oppføringer
Liu Ji Liu Wang Liu Nan Liu Quan Liu Shou Liu Shu Liu Wansui Liu Qing Liu Kang Liu Kai

 |
| Barn |
6 oppføringer
Princess Xiuwu Bao Princess Gongyi Cheng Princess Linying Li Princess Wenxi Xing Han Shangdi Liu Sheng

 |
| Nasjonalitet | Østre Han-dynasti |
| Gravlagt | Q15892766 |
|

---

Han Hedi på Commons |

**Keiser Hé av Hàn** (79–106), født **Líu Zhào** (劉肇), tempelnavn **Mùzōng** (穆宗), posthumt navn **Xiàohé** (孝和), var den fjerde keiseren av det senere kinesiske Han-dynastiet, kjent som det senere Han eller Det østlige Han-dynasti, fra 88 til 106.

## Liv og virke

### Barndom, keiser i skyggen av Dou-slekten

Han var sønnen til den forrige keiseren Han Zhangdi. Hédì besteg tronen da han var ni år gammel, og han kom til å regjere i sytten år. Det var i hans regjeringstid at Det østlige Hàn gikk inn i sin nedgangstid.

### Regjeringen i egne hender

I 92 klarte keiser Hé å ordne opp situasjonen ved å fjerne enkeiserinnas bror ved hjelp av evnukken Zheng Zhong og sin egen bror Liu Qing, Prinsen av Qinghe. Statskuppets forløp er uklart.

Enda en trend som begynte under keiser Hé var mangelen på keiserlige arvtagere; keiser Hé mistet sine sønner mens de ennå var unge, og da han døde hadde han bare etterlatt seg to levende sønner, hvorav ingen levde stort lengre enn ham selv.

## Æranavn

* *Yŏngyúan* (永元) 89–105
* *Yúanxīng* (元興) 106

## Fotnoter

## Referanser

## Litteratur

* Josef Guter: *Lexikon zur Geschichte Chinas. Sieben Jahrtausende im Überblick.* Marix-Verlag, Wiesbaden 2004, ISBN 3-937715-40-1.
# Xiangfan

Xiangfan i Hubei
**Xiangfan** (kinesisk: 襄樊; pinyin: *Xiāngfán*) er en by på prefekturnivå i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Arealet er på 19 700 km², og befolkningen innen grensene anslås til 5 788 000.[*trenger referanse*]

## Administrative enheter

Xiangfan har jurisdiksjon over ni territorielle enheter – tre distrikter, tre byfylker og tre fylker:

* Bydistriktet Xiangcheng – 襄城区 *Xiāngchéng Qū* ;
* Bydistriktet Fancheng – 樊城区 *Fánchéng Qū* ;
* Bydistriktet Xiangyang – 襄阳区 *Xiāngyáng Qū* ;
* Byfylket Laohekou – 老河口市 *Lǎohékǒu Shì* ;
* Byfylket Zaoyang – 枣阳市 *Zǎoyáng Shì* ;
* Byfylket Yicheng – 宜城市 *Yíchéng Shì* ;
* Fylket Nanzhang – 南漳县 *Nánzhāng Xiàn* ;
* Fylket Gucheng – 谷城县 *Gǔchéng Xiàn* ;
* Fylket Baokang – 保康县 *Bǎokāng Xiàn*.

## Kommunikasjoner

Kinas riksvei 207 løper gjennom Prefekturet, både gjennom bydistriktene og gjennom fylket Yicheng. Denne viktige trafikkåren begynner i Xilinhot i Indre Mongolia nær grensen til Mongolia, løper sørover og ender i Hai'an, en by som ligger i Xuwen fylke sør på Leizhouhalvøya i provinsen Guangdong.

## Referanser