Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Marine

*For kvinnenavnet Marine, se Marine (navn)*

Forsvarsgrener
* Hær
* Flyvåpen
* Marine
* Marineinfanteri
* Kystvakt

USS «Idaho» under slaget om Okinawa.
En **marine** består av en flåte av krigsskip, hjelpefartøyer maritime fly og helikoptre. Fartøyene fordeles til marinebaser. Flåten styres av maritime hovedkvarter basert ombord i et flaggskip eller på land.

De fleste stater med kystlinje har en marine. Marinepersonellets uniformer har blått og hvitt som tradisjonelle basisfarger.

En moderne marine (avhengig av størrelse), vil som oftest ha en sammensetning av kampfartøyer som fregatter, mindre taktiske fartøyer, undervannsbåter, maritime overvåkningsfly og taktiske helikoptre. I store mariner inngår blant annet hangarskip og kryssere. Eksempelvis har den amerikanske marinen en egen jagerflystyrke. Noen mariner har marineinfanteri som er spesialisert for amfibisk krigføring eller andre spesialoppdrag på land.

Norges marine er Sjøforsvaret, tidligere benevnt Kongelig Norsk Marine. Den operative (oppøvede) del av skipene inngår i Marinen. I Sjøforsvaret inngår all utdannelse, alle fartøyer, Kystvakten og styrkeproduserende elementer.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Qinghe

**Qinghe** kan være:

* Bydistriktet Qinghe i byprefekturet Huai'an i provinsen Jiangsu i Folkerepublikken Kina
* Bydistriktet Qinghe i byprefekturet Tieling i provinsen Liaoning i Kina
* Fylket Qinghe i byprefekturet Xingtai i provinsen Hebei i Kina
# Huangzhou

**Huangzhou** (kinesisk: 黄州区; pinyin: *Huángzhōu Qū*) er en kinesisk by med rang bydistrikt i byprefekturet Huanggang i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Befolkningen innen bygrensene anslås (2005) til 122 000.

Det er fra dette distriktet av den kinesiske matretten Dongpo rou (*Dōngpō ròu* 东坡肉, svin på Dongpos manér) opprinnelig stammer. Denne svinemageretten er oppkalt etter forfatteren og embedsmannen Su Dongpo.

## Samferdsel

Den viktige jernbanelinjen Jingjiubanen har stoppested her på sin ferd fra Beijing vestbanestasjon til Kowloon i Hongkong. Denne linjen løper gjennom blant annet Hengshui, Heze, Shangqiu, Xinzhou (ved Wuhan), Jiujiang, Nanchang, Heyuan, Huizhou og Shenzhen.
# Bozhou

Bozhou i Anhui
**Bozhou** (kinesisk: 亳州市; pinyin: *Bòzhōu Shì*) er et byprefektur nordvest i den kinesiske provinsen Anhui.

## Kulturminner

Slekten Caos familiegraver (曹氏家族墓群, *Cáoshì jiāzú mùqún*), Huaxilou (花戏楼, *Huāxìlóu*) og Bozhous gamle krigstunnel (亳州古地道, *Bòzhōu gǔ dìdao*) er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Administrative enheter

Byprefekturet Bozhou har jurisdiksjon over ett distrikt (区 *qū*) og 3 fylker (县 *xiàn*).

| Kart |
| --- |
|  |
| # | Navn | Hanzi | Hanyu Pinyin | Befolkning (2003 est.) | Areal (km²) | Tetthet (/km²) |
| **Distrikter** |
| 1 | Qiaocheng | 谯城区 | Qiáochéng Qū | 1 410 000 | 2 167 | 651 |
| **Fylker** |
| 2 | Woyang | 涡阳县 | Wōyáng Xiàn | 1 390 000 | 1 933 | 719 |
| 3 | Mengcheng | 蒙城县 | Méngchéng Xiàn | 1 190 000 | 2 060 | 578 |
| 4 | Lixin | 利辛县 | Lìxīn Xiàn | 1 400 000 | 1 950 | 718 |

## Samferdsel

Kinas riksvei 105 løper gjennom byen. Denne viktige trafikkåren begynner i Beijing, løper sørover og ender ved kysten i Zhuhai i provinsen Guangdong. Den går innom større byer som Tianjin, Dezhou, Jining, Shangqiu, Jiujiang, Nanchang og Guangzhou.

Kinas riksvei 311 løper gjennom området. Den begynner i Xuzhou, løper gjennom provinsen Anhui og videre inn i Henan der den ender opp i fylket Xixia.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted Arkivert 14. desember 2020 hos Wayback Machine.
# Seremoni

Snorklipping er en form for seremoni.
**Seremoni** betegner et sett med ritualer som brukes ved høytidelige anledninger.

En seremoni (jfr. lat. *caerimonia*, “respekt, ærbødighet (overfor gud, person eller ting); ritus”) er et sett av handlinger som blir utført på en måte som alle tilstedeværende deltakere er enige om eller kjenner til på forhånd. Formålet med seremonien er å danne ramme rundt en handling der en deltaker utfører denne for eksempel ved å deklamere et stykke tekst og derigjennom gi enkeltdeltakere en ny (eller fornyet) status. Resten av deltakerne er til stede for å kunne stadfeste at handlingen er utført.

Seremonier som er knyttet til livsløpet vårt – den nye statusen kan være en fødsel, å bli voksen, å starte et formelt samliv med et annet menneske, å bli gravlagt) – fins i alle kulturer og livssyn og forbindes gjerne under samlebetegnelsen overgangsriter. Andre typer seremonier kan være knyttet til konkurranser slik som den nye statusen det innebærer å bli utropt til vinner, eller de kan være knyttet til yrkeslivet slik som overgang til ny stilling, 30 år i firmaet, pensjonering, osv.

En seremoni antyder i prinsippet et *brudd* eller i like stor grad feiring av en *overgang* som er blitt institusjonalisert. Feiring av påske er et eksempel på *brudd* eller *overgang* i denne sammenheng. Pesach betyr «å gå over/forbi» og henviser til den bibelske beretningen om Moses s(2. Mosebok) om skal ha ført israelittene ut av fangenskapet i Egypt – jfr. den engelske betegnelsen *passover*.

Kristne seremonier som dåp er godt kjent i Norge. I andre tros- og livssynssamfunn har en også lignende seremonier.
# Polyfoni

**Polyfoni** (fra gresk «flerklang») er en betegnelse på en flerstemmig musikalsk satsteknikk, hvor enkeltstemmene er likeverdige. Polyfone musikkstykker er svært horisontale, og enkeltstemmene streber etter uavhengighet på en slik måte, at de på samme tid gjerne har forskjellige rytmer og melodiske motbevegelser.

Polyfon musikk hadde sitt høydepunkt i renessansen og barokken, men er også gjenopplivet i samtidsmusikken blant annet av Bela Bartok og Fartein Valen. Fuge er en kjent musikalsk form som bygger på polyfoni.

Innen elektronisk lydteknikk betyr *polyfonisk* at et instrument er i stand til å gi fra seg flere toner samtidig, i motsetning til monofonisk.

## Se også

* Homofoni
* Heterofoni

## Referanser
# Kordofon

En konsertsiter
Forskjellige kinesiske strengeinstrumenter.
En **kordofon** er ethvert musikkinstrument som lager lyd først og fremst ved hjelp av en vibrerende streng eller strenger oppspent mellom to punkter knyttet til en resonansbunn. Lyden skapes ved at strengen strykes med en bue, plukkes med fingrene eller slås med en liten hammer. Det er en av de fire hovedinndelingene av instrumenter i det originale Hornbostel-Sachs-systemet for klassifisering av musikkinstrumenter (*elektrofoner* eller elektriske/elektroniske instrumenter er en femte kategori).

Det som de fleste vil kalle strengeinstrumenter er klassifisert som kordofoner, for eksempel fioliner, gitarer, lyrer og harper. Begrepet omfatter også instrumenter som man ikke nødvendigvis oppfatter som strengeinstrumenter, slik som noen typer spilledåser og pianoet (som selv om det ofte blir kalt et strengeinstrument, også kalles et tangentinstrument og et perkusjonsinstrument).

Hornbostel-Sachs deler kordofoner inn i to hovedgrupper: instrumenter uten en resonator som er en integrert del av instrumentet (som har klassifiseringsnummeret 31), og instrumenter med en slik resonator (som har klassifiseringsnummer 32). De fleste vestlige instrumenter kommer i den andre gruppen, men pianet og cembaloen kommer i den første gruppen. Hornbostel og Sachs' kriterium for å avgjøre hvilken undergruppe instrumentet faller inn i er om resonatoren kan tas bort uten å ødelegge instrumentet, og da er det klassifisert med nummer 31. Tanken om at pianoets kasse, som fungerer som en slags resonator, kan fjernes uten å ødelegge instrumentet, kan virke merkelig, med dersom verket og strengene ble tatt ut av boksen sin, ville man stadig kunne spille på det. Dette er ikke tilfelle med en fiolin, fordi strengen passerer over en bru som er lokalisert på resonnansboksen, slik at fjerning av resonatoren her ville bety at strengene ble slakke.

## Klassifisering

Hornbostel-Sachs system for klassifisering av musikkinstrumenter deler inn kordofoner i følgende klasser, avhengig av hvordan instrumentet er oppbygd:

* 31: instrumentet består kun av en strengeholder, eventuelt med en resonator som kan avmonteres (siterinstrumenter, som piano og siter)
* 32: strengeholder og resonator er én fast enhet (som lutter og harper)
* 33: ved å klimpre en streng festet til et trommeskinn (vanlig i indiske trommer, var opprinnelig regnet som membranofon klasse 22, men har blitt flyttet til kordofon)

## Referanser

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   | **Hornbostel-Sachs system for klassifisering av musikkinstrumenter** |   |
|
Idiofon | Membranofon | Kordofon | Aerofon | Elektrofon
Liste over musikkinstrumenter etter Hornbostel-Sachs-nummer |
# Kontinental filosofi

Kontinental filosofi refererer til de forskjellige filosofiske strømingene og bevegelsene på det europeiske fastlandet, altså uten England. Siden starten av 1900-tallet har den filosofiske verden vært delt mellom den kontinentale og den angelsaksiske filosofi. Kontinentalfilosofien innbefatter tysk idealisme, fenomenologi, eksistentialisme, hermeneutikk, strukturalisme, poststrukturalisme, fransk feminisme, visse varianter av vestlig marxisme samt Frankfurterskolens kritiske teori.

Termen «kontinentalfilosofi» oppsto for å adskille ulike retninger innen universitetene på 1970-tallet. Termen kom feilaktig til å inkludere engelsktalende filosofer som ble influert av disse retninger.

## Eksterne lenker

* "Analytic" and "Continental" Philosophy Fra *The Philosophical Gourmet* (engelsk)

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Amerikaner (USA)

Det nasjonale flagg til USA.
**Befolkning:**
Ca. 308 millioner (folketelling 2011)
Ca 320 millioner (beregnet 2015)
**Amerikaner** er den generelle betegnelsen av en person fra Amerikas forente stater. Definisjonen er statsborgerlig, og enhver person med amerikansk statsborgerskap anses derfor som en amerikaner.

USA er et multietnisk samfunn, hjem til mennesker fra forskjellige etniske og nasjonale bakgrunner. Dermed definerer mange amerikanere ikke deres nasjonalitet som en etnisitet, men de identifiserer seg både ved sin nasjonalitet og deres parentale bakgrunn. Ved siden av den indianske urbefokningen i USA har nær sagt alle amerikanere eller deres forfedre immigranter gjennom de siste fem århundrer. Selv om borgere av USA utgjør flertallet av amerikanere, er det også beboere uten statsborgerskap, personer med to statsborgerskap, og utvandrete som også hevder å ha en amerikansk identitet.

Engelsktalende, og selv de som snakker mange andre språk, bruker vanligvis begrepet «amerikaner» for å henvise utelukkende til folk fra USA. Dette utviklet seg fra den opprinnelige anvendelsen for å skille mellom engelske folk i det amerikanske koloniene fra engelske folk i England. Likevel kan betegnelsen «amerikaner» også i bestemte kontekster henvise generelt til folk i Amerika, det vil si fra Nord-Amerika såvel som i Sør-Amerika.

## Referanser
# Romanes

| Romanés |
| --- |
| Romani |
|  |
| Brukt i | Albania, Østerrike, Bosnia-Hercegovina, Colombia, Danmark, Finland, Tyskland, Ungarn, Kosovo, Montenegro, Nord-Makedonia, Norge, Polen, Romania, Serbia, Slovakia, Sverige  |
| Antall brukere | 46 000 000 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Indoeuropeisk, indoarisk |
| Skriftsystem | det latinske alfabetet, det kyrilliske alfabetet, devanagari  |
| Språkkoder |
| ISO 639-2 | rom  |
| ISO 639-3 | rom  |
| Glottolog | roma1329  |
|

---

 **Wikipedia på romanés**  Romanés på Wiktionary  |

**Romanés** eller **romani** er et indoarisk språk med mange varianter som blir brukt av romer. Romer er en paraplybetegnelse for en rekke ulike undergrupper, inkludert romá og sinti. Folkegruppen ble tidligere omtalt som sigøynere, men det er i dag bred enighet om at dette er en nedsettende betegnelse som ikke bør brukes. Termen romanés er på romanés intet eget substantiv, men heller et adverb som betyr «som en rom». I Norge snakker skandinaviske romanifolk/tatere en egen romanidialekt som kalles «rotipa» i deler av folket eller romani rakripa.

## Utbredelse

En regner med at varianter av romanés blir talt av ca. 40 millioner mennesker.[*trenger referanse*] I Europa lever det 10–12 millioner romer, og nesten alle disse kan forstå hverandre tross dialektforskjeller.[*trenger referanse*] Eksempelvis bor det 10 000 romer i Finland.[*trenger referanse*] Disse hører til Kàlo-gruppen (Kaale), som dukket opp i Sverige-Finland på 1500-tallet. Språket deres har det samme rettsvern som samiske språk.

## Ordtilfang

Ordtilfanget i romanes bærer sterkt preg av romenes historie. Kjernen av ordtilfanget kommer fra de indoariske språkene rundt Punjab i India. Mange ord ligner på de tilsvarende ord i punjabi og hindi — slik som tallene fra én til fem. Andre vesentlige kilder er armensk, gresk, slaviske språk, romanske språk og germanske språk. Det finnes også enkelte hebraiske og finske ord i romanes.

## Se også

* Romani rakripa

## Referanser

## Eksterne lenker

* European Committee on Romani Emancipation Arkivert 19. januar 2012 hos Wayback Machine.
* RONK (Romaniasiain neuvottelukunta) – *Board of Romani Issues* ved det finske *Ministry of Social Affairs And Health*
# Vuk Stefanović Karadžić

| Vuk Stefanović Karadžić |
| --- |
|  |
| Født | 26. okt. 1787 Tršić (Det osmanske rike) |
| Død | 26. jan. 1864   (76 år) Wien |
| Beskjeftigelse | Lingvist, historiker, oversetter, skribent, bibeloversetter, diplomat, eventyrsamler, filolog, etnograf, folklorist  |
| Embete | * Ordfører i Beograd
 |
| Utdannet ved | Gymnasium of Karlovci |
| Ektefelle | Ana Karadžić (1818–; bryllupssted: St. Rochus) |
| Barn | Mina Karadžić Dimitrije Karadžić |
| Nasjonalitet | Det osmanske rike fyrstedømmet Serbia |
| Gravlagt | St. Michael's Cathedral (1897–) Sankt Marxer Friedhof (–1897) |
| Medlem av | * Society of Serbian Letters (1842–1864; korresponderende medlem)
* Det russiske vitenskapsakademi
* Det prøyssiske vitenskapsakademiet
* Towarzystwo Naukowe Krakowskie
* Göttingens vitenskapsakademi
 |
|

---

Vuk Stefanović Karadžić på Commons |

**Vuk Stefanović Karadžić** (serbisk: **Вук Стефановић Караџић**) (født 26. oktoberjul./ 6. november 1787greg., død 7. februar 1864) var en serbisk lingvist som reformerte det serbiske språket og alfabetet. Han er kjent for å ha standardisert det serbiske kyrilliske alfabetet ved å benytte strenge fonetiske prinsipper på modell fra det tyske språket.

En av hans læresetninger var «*Piši kao što govoriš i čitaj kako je napisano*» (Skriv som du snakker, og les det som det står skrevet), en læresetning som han hadde lånt av den tyske grammatikeren og filologen Johann Christoph Adelung. Dette moderniserte det serbiske språket, distanserte det fra det serbiske og russiske kirkeslaviske språket og førte det nærmere det folkelige.

Han deltok i Det første serbiske opprøret som skribent og kontorist i Negotin Krajina, og etter oppbruddet av opprøret flyttet han til Wien i 1813. Her møtte han Jernej Kopitar, en censor av slovenske bøker, hvis insentiv han begynte å samle serbiske folkesang, den kyrilliske reformen og kampen for innføring av et nasjonalt språk i serbisk litteratur. En fonetisk stavemåte ble introdusert på det serbiske språket gjennom reformene, og det serbiske språket ble undertrykt av slavisk-serbisk språket, som på det tidspunktet var språket til utdannede. De viktigste årene til Vuks reform er således 1818, 1836, 1839, 1847 og 1852.

Han gav også ut flere bøker.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Biografi, Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich (tysk)

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sørøst-Europa

En definisjon av Sørøst-Europa.
Regioner i Europa i henhold til *The World Factbook*.
**Sørøst-Europa** er en geografisk og politisk region i Europa som for det meste utgjøres av Balkanhalvøya. Det varierer hvilke lands som omfattes av begrepet. Noen ganger er Sørøst-Europa identisk med Balkan, mens andre ganger kan flere land inngå.

Begrepet **den sørøsteuropeiske halvøy** ble første gang brukt i 1863 av den østerrikske diplomaten og albanologen Johann Georg von Hahn, da som alternativ til Balkanhalvøya. I 1893 foreslo den tyske geografen Theobald Fischer å bruke navnet Sørøst-Europa på området.

Vanligvis regnes følgende land til Sørøst-Europa:

* Albania
* Bosnia-Hercegovina
* Bulgaria
* Hellas
* Kroatia
* Kosovo
* Nord-Makedonia
* Montenegro
* Romania
* Serbia

Andre ganger kan også Slovakia, Slovenia, Moldova og Ungarn omfattes sammen med deler av Ukraina (Karpato-Ukraina, Nord-Bukovina og Sør-Bessarabia), Tyrkia (Øst-Trakia eller også hele landet) og Kypros. Det finnes røster i Kroatia som motsetter seg at landet tilhører Sørøst-Europa.

## Se også

* Den sørøsteuropeiske samarbeidsprosessen
* Stabilitetspakten for Sørøst-Europa

## Referanser

## Kilder

* Edgar Hösch, Karl Nehring & Holm Sundhaussen (Hrsg.): *Lexikon zur Geschichte Südosteuropas*. Böhlau, Wien, 2004. ISBN 3-8252-8270-8
* Marie-Janine Calic: *Südosteuropa: Weltgeschichte einer Region*, Verlag C.H.Beck, München, 2016. ISBN 978-3-406-69830-9
* *Regional stabilitet i Sørøst-Europa i lys av Kosovo-konflikten*, Oslo, Utenriksdepartementet, 1999

## Eksterne lenker

* (en) Southeastern Europe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons