Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hovedstad

Tokyo er hovedstad i Japan og en av verdens største byer.
En **hovedstad** er den byen i en stat, eller en annen politisk enhet, der den politiske sentraladministrasjonen holder til. Hovedstaden er ofte, men ikke alltid, den største og viktigste byen i den aktuelle enheten.

Et land kan ha flere hovedsteder som i Sør-Afrika der parlamentet holder til i Cape Town, regjeringen i Pretoria, høyesterett i Bloemfontein og forfatningsdomstolen i Johannesburg. Statusen som hovedstad kan gå på omgang mellom flere byer.

Amsterdam er Nederlands hovedstad og økonomiske og kulturelle sentrum, mens regjeringen, nasjonalforsamling og høyesterett holder til i Haag.

Hovedstaden i Norge er Oslo. Norges Grunnlov § 68 fastslår at Stortinget skal møtes i rikets hovedstad om ikke spesielle omstendigheter krever noe annet.

Hovedstaden har ikke eksistert i alle tider og samfunn. Middelalderens reisekongedømme var mye mer vanlig inntil moderne tid.

## De åtte største hovedstedene i verden

De åtte største hovedstedene etter befolkningstall

1. Tokyo (Japan) (inkluderer Yokohama og Kawasaki) 34 200 000
2. Mexico by (Mexico) (inkluderer Nezahualcóyotl, Ecatepec og Naucalpan) 22 800 000
3. Seoul (Sør-Korea) (inkluderer Bucheon, Goyang, Incheon, Seongnam og Suwon) 22 300 000
4. Kairo (Egypt) (inkluderer Al Jizah og Shubra al-Khaymah) 15 600 000
5. Manila (Filippinene) (inkluderer Kalookan og Quezon by) 14 950 000
6. Moskva (Russland) 13 750 000
7. Buenos Aires (Argentina) (inkluderer San Justo og La Plata) 13 450 000
8. Dhaka (Bangladesh) 13 250 000

## Se også

* Liste over hovedsteder etter land
* Forbundshovedstad i føderale stater

## Referanser
# 706

**706**
DCCVI
◄ **·**
7. århundre
◄ **8. århundre** ►
9. århundre **·**
►

◄ **·**
680-årene **·**
690-årene
◄ **700-årene** ►
710-årene **·**
720-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
701 **·**
702 **·**
703 **·**
704 **·**
705
◄ 706 ►
707 **·**
708 **·**
709 **·**
710 **·**
711 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 706 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

706 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 706 *DCCVI* |
| Ab urbe condita | 1459 |
| Armensk kalender | 155 ԹՎ ՃԾԵ |
| Kinesisk kalender | 乙巳年 (Tre Slange) 3402 eller 3342     *— til —* 丙午年 (Ild Hest) 3403 eller 3343 |
| Etiopisk kalender | 698–699 |
| Det jødiske året | 4466–4467 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 762–763 |
|  - *Shaka Samvat* | 627–628 |
|  - *Kali Yuga* | 3806–3807 |
| Iransk kalender | 84–85 |
| Islamsk kalender | 87–88 |
| Nengō | Keiun 3 (慶雲３年) |
| Juliansk kalender | 706 *DCCVI* |
| Koreansk kalender | 3039 |

## Begivenheter

* 15. februar – de avsatte keiserne Leontios og Tiberios III ble henrettet.

Dato ukjent
* Nechtan mac Der-Ilei etterfulgte sin bror Bridei som konge av piktere.

## Fødsler

* Al-Walīd ibn Yazīd (d. 744), den ellevte kalifen av Umayyadekalifatet fra 743 til 744.
* Han Gan (d. 783), kinesisk maler under Tang-dynastiet, omtrentlig fødselsår.

## Dødsfall

* 15. februar – Leontios, keiser i Østromerriket (Bysants) fra 695 til 698, henrettet på denne dag.
* 15. februar – Tiberios III, østromersk (bysantinsk) keiser fra 689 til 21. august 705, henrettet på denne dag.

Dødsdato ukjent
* Bruide mac Der-Ilei, konge av piktere fra 697.
* Cui Rong (f. 653), en dikter på Tangdynastiets tid i Kina, og under keiserinne Wu Zetian.

Autoritetsdata
# Meng Haoran

| Meng Haoran |
| --- |
|  |
| Født | 7. århundre Xiangfan (Tang-dynastiet) |
| Død | 740  Xiangfan (Tang-dynastiet) |
| Beskjeftigelse | Lyriker, skribent  |
| Nasjonalitet | Tang-dynastiet |
|

---

Meng Haoran på Commons |

**Meng Haoran** (kinesisk: 孟浩然; pinyin: *Mèng Hàorán*, Wade-Giles: *Meng Hao-jan*, japansk: *Mōkōnen*, født 689 eller 691 i Xiangyang i provinsen Hubei i Kina; død 740) var en kinesisk dikter under Tang-dynastiet, kjent for sine shi-dikt (*jintishi*). Han nevnes ofte sammen med sin venn dikteren Wang Wei.

Han tilbragte storparten av livet på familiens gods. Mange av hans dikt handler om dette områdets landskap, legener og historie.

Meng regnes som den første fullverdige representant for den stil som preget Tang-epokens blomstringstid.Han skrev både i den gamle dikteriske stil (Gushi) og i den nye, (Jintishi). Meng Haorans diktning var svært godt likt blant hovedstadens mandariner, og 15 av hans i alt 218 intakte dikt ble opptatt blant de tre hundre tang-dikt. Utover de 218 diktene er det kjent en del strofer av andre.

Ett av hans mest kjente dikt er den femstavelses firelinjeren *Chun Xiao* 春曉.

Mengs politiske løpebane var uten fremgang. Han bestod den kinesiske embedsmannseksamen først da han var 39 år, og fikk sitt første embede tre år før sin død. Han trakk seg imidlertid fra embede allerede etter det første året.

## Verkutgave

* *The Mountain Poems of Meng Hao-jan*, oversatt av David Hinton. New York: Archipelagos Books, 2004. ISBN 0-9728692-3-9

## Referanser

## Litteratur

* Paul W. Kroll: *Meng Hao-jan*. Boston: Twayne, 1981. ISBN 0-8057-6470-4

## Eksterne lenker

* 15 dikt av Meng Haoran kinesisk-engelsk
* Tre dikt av Meng Haoran kinesk-engelsk, med pinyin-translitterasjon (med tonetegn) og interlinearoversettelse
# 892

**892**
DCCCXCII
◄ **·**
8. århundre
◄ **9. århundre** ►
10. århundre **·**
►

◄ **·**
870-årene **·**
880-årene
◄ **890-årene** ►
900-årene **·**
910-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
887 **·**
888 **·**
889 **·**
890 **·**
891
◄ 892 ►
893 **·**
894 **·**
895 **·**
896 **·**
897 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 892 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

892 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 892 *DCCCXCII* |
| Ab urbe condita | 1645 |
| Armensk kalender | 341 ԹՎ ՅԽԱ |
| Kinesisk kalender | 辛亥年 (Metall Gris) 3588 eller 3528     *— til —* 壬子年 (Vann Rotte) 3589 eller 3529 |
| Etiopisk kalender | 884–885 |
| Det jødiske året | 4652–4653 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 948–949 |
|  - *Shaka Samvat* | 813–814 |
|  - *Kali Yuga* | 3992–3993 |
| Iransk kalender | 270–271 |
| Islamsk kalender | 278–279 |
| Nengō | Kanpyō 4 (寛平４年) |
| Juliansk kalender | 892 *DCCCXCII* |
| Koreansk kalender | 3225 |

## Dødsfall

* Ragnvald Mørejarl
# Jilu-mandarin

Jilumandarindialektene tales i det område som er markert skittenrosa.
**Jilu-mandarin** (kinesisk: 冀鲁官话, pinyin: *Jìlǔguānhuà*) er en dialektgruppe innen språket mandarin. Ji-Lu-dialektene tales i provinsene Hebei og Shandong i Folkerepublikken Kina. Selv om dette er nær Beijing, lyder Ji-lu nokså forskjellig fra beijingdialekten, som er basis for standard mandarin, den normative variant av kinesisk språk.

## Regionale dialekter innen Ji-Lu

Det er tre dialektgrupper, Bao–Tang, Shi–Ji, og Cang–Hui.

* *Hebeidialektene* 河北话, som omfatter store deler av provinsen Hebei
	+ *Baodingdialekten* 保定話
	+ *Xingtaidialekten* 邢台话
	+ *Shijiazhuangdialekten* 石家莊話
* *Shandongmandarin* 山东话, som omfatter vestre og sentrale deler av provinsen Shandong
	+ *Jinandialekten*
	+ *Weihaidialekten*
* *Tianjindialekten* 天津話

## Referanser

Autoritetsdata
# Gwoyeu Romatzyh

**Gwoyeu Romatzyh** (kinesisk: 国语罗马字, pinyin: *Guóyǔ Luómǎzì*; romanisering av landsmålet) er et romaniseringssystem for mandarin som ble skapt i 1926 av en gruppe kinesiske lingvister under ledelse av Yuen Ren Chao. Selv om systemet ble anerkjent offentlig i 1928 av den kinesiske regjering, fikk det ikke noen særlig gjennomslagskraft, selv om det ble utgitt noen ordbøker med dette systemet.

Det mest særegne med dette systemet er at de fire toneleier ikke gjengis med verken diakritiske tegn eller siffer, men med bokstaver.

Stavelsen «fen» blir således gjengitt slik:

* 1. tone: fen
* 2. tone: fern
* 3. tone: feen
* 4. tone: fenn

## Litteratur

* Yuen Ren Chao: *A Grammar of Spoken Chinese*. UCP, Berkeley, Calif. 1968, ISBN 0-520-00219-9.

## Eksterne lenker

* Sammenligningstabeller for de viktigste kinesiske romaniseringssystemer
* Informasjon om Gwoyeu Romatzyh Arkivert 21. januar 2013 hos Wayback Machine.
# Weifang

Dongfengjiebroen i det sentrale Weifang
Weifang er Kinas største drageprodusent
Weifang-prefekturet i Shandong
**Weifang** (kinesisk: 潍坊, pinyin: *Wéifāng*) er en by på prefekturnivå i provinsen Shandong ved Kinas kyst mot Gulehavet. Befolkningen anslås (2001) til 8,5 mill. innbyggere.

## Administrative enheter

Weifang består av fire bydistrikter, to fylker og seks byfylker:

* Bydistriktet Weicheng (潍城区), 290 km², 370 000 innbyggere, lokalregjeringens sete;
* Bydistriktet Hanting (寒亭区), 786 km², 350 000 innbyggere;
* Bydistriktet Fangzi (坊子区), 336 km², 240 000 innbyggere;
* Bydistriktet Kuiwen (奎文区), 189 km², 460 000 innbyggere;
* Fylket Linqu (临朐县), 1 833 km², 860 000 innbyggere;
* Fylket Changle (昌乐县), 1 101 km², 600 000 innbyggere;
* Byfylket Anqiu (安丘市), 1 929 km², 1,1 mill. innbyggere;
* Byfylket Changyi (昌邑市), 1 810 km², 680 000 innbyggere;
* Byfylket Gaomi (高密市), 1 603 km², 850 000 innbyggere;
* Byfylket Qingzhou (青州市), 1 569 km², 900 000 innbyggere;
* Byfylket Zhucheng (诸城市), 2 183 km², 1,06 mill. innbyggere;
* Byfylket Shouguang (寿光市), 2 200 km², 1,06 mill. innbyggere.

## Historie

Weifang hadde bosetting allerede 5000 år før Kristus. Under Xia- og Shang-dynastiene hadde lokale konger området som len. Under «Vår- og høst-perioden» (770-476 f.Kr.) og «Krigerstatenes periode» (475-221 f.Kr.) var Weifang del av statene Qi og Lu. Qingzhou av Weifang var også en by av stor militærhistorisk betydning.

Denne lange historien har satt sine spor i Weifang: Ruiner, eldgammel arkitektur, litoglyffer, gamle statuer.

Etter Qing-dynastiets Qianlong-år har Weifang gjaldt som et nordlig motstykke til Suzhou hva gjelder håndverkerkunst og brukskunst.

## Drager

Kinesisk drage
Weifang er kjent for håndlagede og maskinelt produserte drager. Weifang er også Kinas største produsent av drager. Hvert år arrangeres det her en internasjonal dragefestival.

## Samferdsel

### Jernbane

Jiaojibanen, en jernbanestrekning som løper vest-øst i Shandong mellom Jinan og Qingdao, har stoppested i Weifang.

Qingdao-Taiyuan høyhastighetstog stanser her på sin vei fra Qingdao til Taiyuan.

### Vei

Kinas riksvei 206 løper fra kystbyen Yantai til kystbyen Shantou i provinsen Guangdong. Den løper gjennom provinsene Shandong, Jiangsu, Anhui, Jiangxi og til slutt Guangdong.

Kinas riksvei 308 løper gjennom området. Den begynner i Qingdao i Shandong og fører via Jinan til Shijiazhuang i Hebei.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Weifang – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Lokalregjeringens hjemmesider
* Official website of the Weifang International Kite Festival Arkivert 2. februar 2015 hos Wayback Machine.
* Yangjiabu Nianhua
* Weifang Medical University students website
* Weifang News
* Weifang Information
* Weifang Binhai
# Laizhou

Laizhou i Yantai
**Laizhou** (kinesisk: 莱州; pinyin: *Láizhōu*) er et byfylke i provinsen Shandong i Folkerepublikken Kina. Det ligger under Yantai.

Befolkningen var i 1999 på 875 982.

## Kulturminner

Klippeinnskriftene i Yunfeng Shan og Tianzhu Shan (*Yunfeng shan, Tianzhu shan moya shike*) ble i 1988 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.

## Samferdsel

Kinas riksvei 206, som går gjennom Laizhou, løper fra kystbyen Yantai til kystbyen Shantou i provinsen Guangdong. Den løper gjennom provinsene Shandong, Jiangsu, Anhui, Jiangxi og til slutt Guangdong.

## Fotnoter

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Laizhou – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Fotografier fra Laizhou fra *Panoramio*
* Cliffside Carving of Yunfeng and Tianzhu Mountains
* Stone Classics and the Fairyland of Zheng Daozhao
* Yantai Yunfeng Mountain (Yunfeng Shan) Arkivert 23. februar 2025 hos Wayback Machine.
* Yunfeng Shan moya shike
* Yunfeng Shan Tianzhu Shan moya shike Arkivert 24. februar 2025 hos Wayback Machine.
* Zheng Daozhao
* Zheng Wengong bei
* Chu ta Zheng Wengong bei
* Cheng Shu-tsu ch'ung teng Yun-feng-shan chi
* Cheng Shu-tsu (d. 565) (Chinese Rubbing Database)
* Inscribed Landscape in 6th century China
# Framlyd

**Framlyd** betegner i fonetikken en språklyd som står først i et ord, i motsetning til innlyd og utlyd. Et eksempel er at i ordet *kam* står *k* i framlyd.

Autoritetsdata
# Li Qingzhao

| Li Qingzhao |
| --- |
|  |
| Født | 19. mars 1084 Zhangqiu (Song-dynastiet) |
| Død | 19. mai 1155   (71 år) Hangzhou (Song-dynastiet) |
| Beskjeftigelse | Skribent, lyriker, essayist, forfatter av ci-lyrikk  |
| Ektefelle | Zhao Mingcheng |
| Far | Li Gefei |
| Mor | Wang Shi |
| Nasjonalitet | Song-dynastiet |
|

---

Li Qingzhao på Commons |

 **Li Qingzhao** (kinesisk: 李清照, pinyin: *Lǐ Qīngzhào*, født 1084 i Licheng i Shandong i Kina, død 1155) var en kinesisk kvinnelig poet under Song-dynastiet. Hun anses som en av de fremste kinesiskspråkige diktere gjennom tidene.[*trenger referanse*]

Qingzhao kom fra en familie av lærde statlige tjenestemenn.[*trenger referanse*] Hennes far var en venn av Su Shi, en kinesisk embedsmann, poet, forfatter, musiker og kalligraf under Song-dynastiet.

I 1101 giftet hun seg med Zhao Mingcheng, og paret flyttet til hovedstaden Kaifeng. Med ham delte hun sin interesse for kunstsamling, kalligrafi og epigrafikk med.[*trenger referanse*] Paret tapte det meste av sitt gods da de flyktet unna ved det nordlige Songimperiets sammenbrudd.[*trenger referanse*] Etter at Zhao døde i 1129 bosatte Qingzhao seg i Hangzhou der hun giftet seg igjen, skjønt det ekteskapet endte i skilsmisse.

Omkring 100 av hennes dikt er i dag bevarte. De er for det meste forfattet i ci-stil.

Eksempel
寻寻觅觅，

冷冷清清，

凄凄惨惨戚戚。

## Annet

*Li Ch'ing-Chao-krateret* på planeten Merkur er oppkalt etter henne.

## Referanser

## Litteratur

* *Der Preis der Leidenschaft: Chinas grosse Zeit: das dramatische Leben der Li Qingzhao (1084 - ca. 1155)* (på tysk). München: Hanser. 2004. ISBN 3-446-20544-6.
* Idema W. L., Grant Beata, red. (2004). *The red brush: writing women of imperial China* (på engelsk). Cambridge, Mass.: Harvard University Press. ISBN 0-674-01393-X.
* *Œuvres poétiques complètes de Li Qingzhao (Li Ts'ing-tchao)* (på fransk). Paris: Gallimard. 1977.
* Svanberg, Birgitta; Witt-Brattström Ebba (1995): *Medeltiden*, 1995.
# Ferskenblomstviften

En trykket utgave av *Ferskenblomstviften*, fra tidsrommet 1699–1722.
Ferskenblomstviften er et musikkskuespill og historisk dramaa 44 scener som ble fullført i 1699 av skuespillforfatteren Kong Shangren etter mer enn ti års arbeide.

Skuespillet skildrer det drama som fulgte etter at Ming-dynastiet brøt sammen i 1644. Stykket skildrer Ming-dynastiets undergang ved hjelp av et kjærlighetsdrama mellom to hovedskikkelser, den unge mandarin Hou Fangyu (侯方域) og en kurtesan ved navn Li Xiangjun (李香君).

## Fotnoter

## Referanser

Autoritetsdata
# Pretty Big Feet

| *Pretty Big Feet* |
| --- |
| orig. 美麗的大腳 |
| Generell informasjon |
| Genre | Drama |
| Utgivelsesår | 2002 |
| Nasjonalitet | Kina |
| Varighet | 103 min. |
| Språk | Kinesisk |
| Bak kamera |
| Regi | Yang Yazhou  |
| Manus | Li Wei  |
| Musikk | Zhao Jiping  |
| Foto | Wang Xiaoming  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Ni Ping, Yuan Quan, Sun Haiying, Xu Yajun  |
| Annen informasjon |
| Filmselskap | Western Movie Group  |
|  |
| Premiere(r) | 1. november 2002 (sted: Kina) |
| Utmerkelser |
|  |
| Utmerkelser | * Gullhanen for beste film
* Huabiao Award for fremragende film
 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Pretty Big Feet (originaltittel: *Meili de dajiao*) er en kinesisk dramafilm fra 2002 regissert av Yang Yazhou. Filmen handler om en kvinne som etablerer en skole etter sin manns død. Skolen ligger i en fattig og karrig landsby i det nordøstlige Kina. En dag får hun hjelp fra en ung kvinnelig lærer fra Beijing. De ledende rollene spilles av Ni Ping og Yuan Quan.

Den ble kåret til beste film ved Gullhanen og tildelt prisen for fremragende film ved Huabiao Awards (sammen med flere filmer).

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Pretty Big Feet* på Internet Movie Database

* (nl) *Pretty Big Feet* på MovieMeter

* (en) *Pretty Big Feet* på The Movie Database – film

Autoritetsdata
Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Cuju

*Et hundre barn i den lange våren* (长春百子图), et maleri av den kinesiske kunstneren Su Hanchen (苏汉臣, aktiv 1130–1160-tallet e.Kr.), Song-dynastiet.
**Cuju** (蹴鞠, bokstavelig «sparke ball») eller **Tsu' Chu** en gammel kinesisk ballsport. Det var et ballspill som involverte å sparke en ball gjennom en åpning i et nett. Det var ikke tillatt å bruke hendene. Det er vurdert av FIFA som det eldste kjente form for fotball som kan bevises. Det ble først omtalt som en øvelse i et militær tekst fra mellom 200- og 100-tallet f.Kr. Moderne fotball har derimot utviklet seg fra en form for primitiv fotball som ble praktisert i Europa i flere land fra middelalderen og framover, og som ikke har noen historisk tilknytning til cuju.

Cuju var en konkurransesport med store likheter til moderne fotball. Det har sin opprinnelse i Kina, men ble også spilt i Korea, Japan og Vietnam. Det japanske ordet for cuju er *kemari* og blir fortsatt praktisert i Kyoto og ved andre helligdommer i Japan.

## Bilder av cuju og kemari

* Bronsespeil datert til Song-dynastiet.
* Avbildning av cuju fra 1400-tallets Ming-dynastiet, fra den trykte boken *Fortellinger fra myrlandet*.
* Keiser Taizu spiller cuju med sine ministre, av maleren Qian Xuan (1235–1305).
* Yongle-keiseren (regjerte 1402-1424) fra Ming-dynastiet ser på hoffevnukker spille cuju.
* Kemarifestivalen ved Tanzanheligdommen, byen Nara i Japan, fotografert i 2006.

## Referanser

## Litteratur

* Benn, Charles (2002): *China's Golden Age: Everyday Life in the Tang Dynasty*. Oxford: Oxford University Press. ISBN 0-19-517665-0.
* James, Riordan (1999): *Sport and Physical Education in China*. London: Spon Press. ISBN 0-419-22030-5
* Osamu Ike (2014): 日本の蹴鞠 (*Kemari i Japan*). Kyoto: Mitsumura-Suiko Shoin. ISBN 978-4-8381-0508-3, Sammendrag på engelsk 181-178

## Eksterne lenker

* Cuju match to be played in Shandong, September 2004

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 608

**608**
DCVIII
◄ **·**
6. århundre
◄ **7. århundre** ►
8. århundre **·**
►

◄ **·**
580-årene **·**
590-årene
◄ **600-årene** ►
610-årene **·**
620-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
603 **·**
604 **·**
605 **·**
606 **·**
607
◄ 608 ►
609 **·**
610 **·**
611 **·**
612 **·**
613 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 608 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

608 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 608 *DCVIII* |
| Ab urbe condita | 1361 |
| Armensk kalender | 57 ԹՎ ԾԷ |
| Kinesisk kalender | 丁卯年 (Ild Hare) 3304 eller 3244     *— til —* 戊辰年 (Jord Drage) 3305 eller 3245 |
| Etiopisk kalender | 600–601 |
| Det jødiske året | 4368–4369 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 664–665 |
|  - *Shaka Samvat* | 529–530 |
|  - *Kali Yuga* | 3708–3709 |
| Iransk kalender | 14 BP – 13 BP |
| Islamsk kalender | 14 BH – 13 BH |
| Nengō | *N/A* |
| Juliansk kalender | 608 *DCVIII* |
| Koreansk kalender | 2941 |

## Begivenheter

* 15. september – Bonifatius IV valgt til pave.
* Eochaid Buide ble konge av Dál Riata etter sin far Aedan mac Gabráin.
* Den første registrerte feiringen av halloween innen Den romersk-katolske kirke.
* Khosrau II angrep Khalkedon.
* Beowulf kan ha blitt skrevet.
* Prins Shotoku av Japan utnevnte for andre gang Ono no Imoko som offisielt sendebud til Sui og sendte ham til hoffet der.

## Dødsfall

* 17. april – Aedan av Dalriada, konge av Dalriada i Skottland (f. ca. 532)
# Hakka (språk)

Hakkas viktigste utbredingsområder i Kina.
Kinesiske dialekter og språk
**Hakka** (tradisjonell kinesisk: 客家話, forenklet kinesisk: 客家话, pinyin: *Kèjiāhuà*) er en av de mange dialekter eller språk som tilhører den større språkgruppe som går under benevnelsen kinesisk. Det store flertall av dem som benytter språket tilhører hakka-folket.

Språkets navn kommer av *hak* 客 (mandarin: *kè*) «gjest» og *ka* 家 (mandarin: *jīa*) «familie». Blant dem som selv benytter språket kalles det *hak-ka-fa/-va* 客家語, *hak-fa/-va*, 客語, *tu-gong-dung-fa/-va* 土廣東話, eller *ngai-fa/-va* "亻厓"話 («vårt språk»).

## Språkhistorie

Hakkaene kom ved forskjellige migrasjonsbølger fra det nordlige Kina til de sørlige områder de nå har som sitt kjerneområde. Migrasjonene var for det meste utløst av kriger og uroligheter. Hakkaenes forfedre kom fra dagens Henan og Shaanxi, og de tok med seg det kinesiske talemål som var utbredt der den gang. (Senere er talemålet i disse områdene utviklet seg til dialekter av moderne mandarin.) Hakka er et nokså konservativt språk, og er generelt mye nærmere middelalderkinesisk en noe annet moderne kinesisk språk. Man kan finne mange arkaiske trekk i moderne hakka, som de finale konsonanter -p -t -k, noe man også hører i andre moderne sørkinesiske språk, men som er gått tapt i mandarin.

Gjennom folkets vandringer kan hakka ha plukket opp elementer fra de språkene som de kom i kontakt med underveis. Man finner vokabular som hakka har felles med min og she (hmong-mien).

## Dialekter

Ettersom hakkaene kom nordenfra i forskjellige migrasjonsbølger og disse tildels ble nokså spredt, har hakkaspråket utviklet mange dialekter, Dongguanhua i Guangdong, Fujian, Jiangxi, Guangxi, Sichuan, Hunan, Guizhou, Hainan, Taiwan og Singapore.

Den dialekten som *de facto* oppfattes som standard for språket, er meixianhua, som tales i Meixian i det indre østlige Guangdong. Den offisielle kinesiske romaniseringssystemet som ble utviklet for hakka i 1960, tar utgangspunkt i meixianhua.

## Referanser

## Litteratur

* David Prager Branner: *Problems in Comparative Chinese Dialectology — the Classification of Miin and Hakka*. Trends in Linguistics series, no. 123. 2000. Berlin: Mouton de Gruyter. ISBN 31-101-5831-0.
* Mataro J. Hashimoto: *The Hakka Dialect. A linguistic study of Its Phonology, Syntax and Lexicon.* University Press, Cambridge 1973. ISBN 0-521-20037-7
* S. Robert Ramsey: *The Languages of China*, Princeton University Press, Princeton, N.J. 1987. ISBN 0-691-06694-9
# Tang Xianzu

| Tang Xianzu |
| --- |
|  |
| Født | 24. sep. 1550 Linchuan |
| Død | 29. juli 1616   (65 år) |
| Beskjeftigelse | Lyriker, dramatiker, skribent  |
| Embete | * Saksbehandler
* county magistrate
 |
| Akademisk grad | Embetsmannskandidat på palassnivå (1583; avlagt prøve: 1583 Imperial Examination) |
| Ektefelle | Wu Shi |
| Far | Tang Shangxian |
| Mor | Wu Shi |
| Nasjonalitet | Ming-dynastiet |
|

---

Tang Xianzu på Commons |

**Tang Xianzu** (forenklet kinesisk: 汤显祖; tradisjonell kinesisk: 汤显祖; pinyin: *Tang Xiǎnzǔ*, Wade-Giles: *T'ang Hsientsu*, født 24. september 1550 i Linchuan i provinsen Jiangxi i Kina, død 29. juli 1616) var en kinesisk dramatiker under Ming-dynastiet.

Tangs karriere som embedsmann besto hovedsakelig av lavere stillinger. Med hell deltok han i provinsielle eksamen i en alder av 21 år og i den keiserlige eksamen i en alder av 34 år. Han innehadde blant annet stillinger i Nanjing, Zhejiang og Guangdong. Han pensjonerte seg i 1598 og returnerte til hjembyen, der han fokuserte på å skrive.

Hans viktigste verk er *Peonpaviljongen* (*Mǔdān Tíng*).

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Tang Xianzu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Tang Xianzu på Internet Movie Database

* (en) Tang Xianzu på Hong Kong Movie Database