Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Yuping

**Yuping** (kinesisk: 玉屏侗族自治县 ; pinyin: *Yùpíng dòngzú Zìzhìxiàn*) er et autonomt fylke i byprefekturet Tongren i provinsen Guizhou i Folkerepublikken Kina.

## Samferdsel

Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

Befolkningen var på 131 558 innbyggere i 1999.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens hjemmesider Arkivert 17. desember 2009 hos Wayback Machine.
* Informasjonssider Arkivert 3. august 2009 hos Wayback Machine.
# Tieli

**Tieli** (kinesisk: 铁力; pinyin: *Tiělì*) er et byfylke i provinsen Heilongjiang i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Yichun.

Befolkningen var på 390 930 innbyggere i 1999.

Det daoistiske Guandi-tempelet (關帝廟, *Guandi miao*, tilegnet keiser Guandi) er en severdighet i byfylket.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens offisielle hjemmesider
# Qian Gorlos

**Qian Gorlos** (kinesisk: 前郭尔罗斯蒙古族自治县; pinyin: *Qiánguō'ěrluósī měnggǔzú Zìzhìxiàn*) er et autonomt fylke i byprefekturet Songyuan i provinsen Jilin i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på 551 988 innbyggere i 1999.

## Samferdsel

Kinas riksvei 302 løper gjennom området. Den går fra Hunchun i provinsen Jilin til Ulanhot i Indre Mongolia.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens hjemmesider Arkivert 5. desember 2010 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# Qianjiang (Hubei)

Qianjiang innen provinsen Hubei.
**Qianjiang** er en kinesisk subprefekturby i provinsen Hubei i det sentrale Kina. Den er direkte understilt provinsregjeringen.

Befolkningen var på 998 525 innbyggere i 1999.

## Samferdsel

### Tog

Hankou–Yichang-høyhastighetsjernbane, åpnet i 2012, løper gjennom området og har stasjon der.

### Vei

Kinas riksvei 318, en av Folkerepublikken Kinas lengste hovedveier, løper gjennom området. Den begynner i Shanghai og fører blant annet innom Wuhan og Chengdu på sin vei inn i Tibet og Lhasa og helt frem til en kinesisk grenseovergang mot Nepal i Zhangmu.

## Historie

Qianjiang var et tidlig senter for den kinesiske oldtidsstaten Chu.

Qianjiang ble gjort til fylke i 965, under Song-dynastiet.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Principal constructeur de deux roues en Chine Arkivert 11. februar 2009 hos Wayback Machine.
* Lokalregjeringens sider
# Kuitun

Kuitun (rosa) i Ili
**Kuitun** (kinesisk: 奎屯; pinyin: *Kuítún*; uigursk: كۈيتۇن ; *Küytun*) er et byfylke i det autonome prefekturet Ili i den autonome region Xinjiang i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på 263 947 innbyggere i 1999.

## Økonomi og samferdsel

I Kuitun ligger Kuitun kullkraftverk med 270 MW kapasitet.

Kinas riksvei 217 løper gjennom området. Den begynner i Altay og ender i Kuqa, begge i Xinjiang.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens hjemmesider
* Kart over Kuitun Arkivert 10. mai 2008 hos Wayback Machine.
# Qishuyan

**Qishuyan** (kinesisk: 戚墅堰区; pinyin: *Qīshùyàn Qū*) er et bydistrikt i byprefekturet Changzhou i provinsen Jiangsu i Folkerepublikken Kina.

Det har et areal på 31,58 kvadratkilometer og teller ca. 80 200 innbyggere (2005).

## Eksterne lenker

* Infoside
# Xinbei

**Xinbei** (kinesisk: 新北区; pinyin: *Xīnběi Qū*) er et bydistrikt i byprefekturet Changzhou i provinsen Jiangsu i Folkerepublikken Kina.

Det har et areal på 439,16 kvadratkilometer og teller ca. 411.300 innbyggere (2005).

Hohaiuniversitetet, som har hovedsete i Nanjing, har en *campus* i Xinbei.

## Eksterne lenker

* Infoside
# Kinas riksvei 312

**Kinas riksvei 312** (312 国道), også kjent som **rute 312** eller **Moderveien**, er en viktig riksvei som løper fra øst til vest gjennom hele Folkerepublikken Kinas lengde. Den begynner i havnebyen Shanghai og ender i Khorgas i Ilidalen, på grensen mot Kasakhstan. Den er på 4.967 km. Andre viktige byer langs veien er Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.

## Rute og distanse

|  |
| --- |
| **Rute og distanse (kilometer)** |
|

| By | Distanse (km) |
| --- | --- |
| Shanghai, Shanghai | 0 |
| Kunshan, Jiangsu | 84 |
| Suzhou, Jiangsu | 124 |
| Wuxi, Jiangsu | 185 |
| Changzhou, Jiangsu | 230 |
| Danyang, Jiangsu | 279 |
| Zhenjiang, Jiangsu | 305 |
| Nanjing, Jiangsu | 380 |
| Quanjiao, Anhui | 453 |
| Feidong, Anhui | 554 |
| Hefei, Anhui | 570 |
| Lu'an, Anhui | 649 |
| Gushi, Henan | 768 |
| Huangchuan, Henan | 831 |
| Shihe, Henan | 887 |
| Xinyang, Henan | 909 |
| Tongbai, Henan | 987 |
| Tanghe, Henan | 1057 |
| Nanyang, Henan | 1109 |
| Zhenping, Henan | 1139 |
| Neixiang, Henan | 1177 |
| Xixia, Henan | 1227 |
| Shangnan, Shaanxi | 1300 |
| Danfeng, Shaanxi | 1366 |
| Shangluo, Shaanxi | 1419 |
| Lantian, Shaanxi | 1507 |
| Xi'an, Shaanxi | 1572 |
| Xianyang, Shaanxi | 1592 |
| Liquan, Shaanxi | 1624 |
| Qian, Shaanxi | 1642 |
| Yongshou, Shaanxi | 1666 |
| Bin, Shaanxi | 1721 |
| Changwu, Shaanxi | 1761 |
| Jingchuan, Gansu | 1809 |
| Pingliang, Gansu | 1879 |
| Longde, Ningxia | 1941 |
| Jingning, Gansu | 1982 |
| Huining, Gansu | 2088 |
| Dingxi, Gansu | 2167 |
| Yuzhong, Gansu | 2245 |
| Lanzhou, Gansu | 2291 |
| Yongdeng, Gansu | 2390 |
| Tianzhu, Gansu | 2422 |
| Gulang, Gansu | 2495 |
| Wuwei, Gansu | 2554 |
| Yongchang, Gansu | 2624 |
| Shandan, Gansu | 2730 |
| Zhangye, Gansu | 2796 |
| Linze, Gansu | 2836 |
| Jiuquan, Gansu | 3017 |
| Jiayuguan, Gansu | 3039 |
| Hongliuyuan, Gansu | 3370 |
| Kumul, Xinjiang | 3679 |
| Piqan, Xinjiang | 3995 |
| Turfan, Xinjiang | 4089 |
| Ürümqi, Xinjiang | 4271 |
| Changji, Xinjiang | 4309 |
| Hutubi, Xinjiang | 4342 |
| Manas, Xinjiang | 4402 |
| Shihezi, Xinjiang | 4418 |
| Shawan, Xinjiang | 4452 |
| Wusu, Xinjiang | 4522 |
| Jinghe, Xinjiang | 4681 |
| Huocheng, Xinjiang | 4924 |
| Yining, Xinjiang | 4967 |

 |

Autoritetsdata
# Kam

Punjab trekam
**Kam** er et hårredskap med tenner, tinder eller tagger, som dras gjennom håret for å rense, løsner opp og rette ut håret. Kammer er blant de eldste redskapene som har blitt funnet av arkeologer, som kan vise til eksempler med vakker og raffinert utforming datert 5000 år tilbake i Persia.

Kammer er blant de vanligste gjenstandene arkeologene finner i skandinaviske graver fra jernalderen.[*trenger referanse*]

## Afro pick

Ashanti kam, er en type Afro pick
*Afro pick*, eller afro-kam, er betegnelse på kammer beregnet for spesielt krøllete, og ofte tykt hår, gjerne kalt *afro*. En vanlig kam vil ikke ha ønsket effekt i slikt hår, og kan sette seg fast. Tennene på en afro kam er grovere, lengre og gjerne bevegelige. Kammen er ikke egnet for å gre ut håret, men for å forme håret, ofte ved å løfte krøllene ut fra hodet.

I perioder, spesielt på 1970-tallet, ble afro kam av noen brukt stående i håret for pynt, symbol og for lett tilgjengelighet.

## Litteratur

* Steven P. Ashby: *An Atlas of Medieval Combs from Northern Europe*. 2011
* Evelyn Haertig: *Antique combs and purses*. Carmel, Calif., 1983.
* Tina Tuohy: *Prehistoric combs of antler and bone*. 2 bind. (British archaeological reports / British series ; 285). Oxford 1999, ISBN 1-84171-112-8.
* F. Winter (utg.): *Die Kämme aller Zeiten – von der Steinzeit bis zur Gegenwart. Eine Sammlung von Abbildungen*. Leipzig 1906.

## Eksterne lenker

* (en) Combs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* The Origin of Combs Arkivert 13. september 2012 hos Wayback Machine.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Liuhepagoden

Liuhepagoden
**Liuhepagoden** (kinesisk: 六和塔, pinyin: *Liùhé Tǎ*), egentlig **Seksharmonipagoden**, er en pagode sør i byen Hangzhou i Zhejiangprovinsen i Folkerepublikken Kina. Den ligger ved foten av Yuelunhøyden mot Qiantangelven. Den ble bygd under Det nordlige Song-dynasti (960 – 1127 ), så ødelagt i 1121, og så fullstendig gjenoppbygd i 1165, under Det sørlige Song-dynasti (1127–1279).

## Litteratur

* Needham, Joseph (1986). *Science and Civilization in China*: Volume 4, Part 3. Taipei: Caves Books, Ltd.

## Eksterne lenker

* Seksharmonipagoden

Autoritetsdata
# Yuhang

Jadering funnet under utgravninger i Yuhang
**Yuhang**  (kinesisk: 余杭区; pinyin: *Yúháng Qū*) er et bydistrikt i den subprovinsielle by Hangzhou, hovedstaden i provinsen Zhejiang i Folkerepublikken Kina. Yuhang har et areal på 1.223,56 km² og teller 832.000 innbyggere.

## Historie

Liangzhukulturen fra steinalderen ble oppdaget her; kulturen har navn fra funnstedet Liangzhu i fylket Yuhang, som ble utgravd første gang av Shi Xingeng i 1936.

## Samferdsel

Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.

## Personer fra Yuhang

* Xia Yan, 1900 - 1995, dramatiker, politiker og aktiv kulturformidler.
* Ling Cao (død 203) kinesisk offiser som slo banditten Yan Baihu.

## Eksterne lenker

* Lokalregjeringens offisielle hjemmeside Arkivert 23. februar 2017 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# Fødselsrate

Fødselsrate etter land i 2017
**Fødselsrate** defineres som levendefødte i et år pr. 1 000 av middelfolkemengden.[*trenger referanse*]

For jorda som helhet i dag er fødselsraten omkring 23 og dødsraten er i overkant av 9. For Norge var fødselsraten i 2020 på 10,1.[*trenger referanse*] I hele Europa, bortsett fra deler av tidligere Jugoslavia, Albania og det europeiske Tyrkia, er fødselsraten lav, og det er få land som har over 2,1 barn per fruktbare kvinne.[*trenger referanse*] Dette tallet, kalt Reproduksjonsnivå, anses som nødvendig for at befolkningen i et land skal holde seg konstant. I de fleste land i den tredje verden, altså Sør-Amerika, Afrika og sørlige Asia er fødselsraten derimot veldig høy. Ettersom dødsraten nylig har gått ned i mange av disse landene, har disse landene også høy befolkningsvekst.[*trenger referanse*]

I Norge har Samlet\_fruktbarhetstall (SFT) sunket hvert år siden 2009, da den var 1,98 barn per kvinne, til 1,62 barn per kvinne i 2017 og 1,44 i 2025.

## Se også

* Fertilitet
* Dødsrate
* Liste over land og territorier etter fertilitetsrate
* Den demografiske overgangsmodellen
* Migrasjon
* Fruktbarhet

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Charts combining birth and death rates – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Universitetsby

Uppsala i Sverige er en av Skandinavias mest kjente universitetsbyer (samt det eldste nordiske universitetet). Universitetet dominerer den sentrale bykjernen, og en fjerdedel av innbyggerne har sitt virke ved universitetet.
**Universitetsby** er en betegnelse som gjerne brukes om byer hvor det stedlige universitetet setter et tydelig preg på byen. Dette vil spesielt være tilfelle for små og mellomstore byer hvor universitetet er den klarst største virksomheten i byen og det som setter byen «på kartet» i en nasjonal eller internasjonal sammenheng, og hvor universitetet har en lang tradisjon. I en universitetsby vil universitetet gjerne dominere den historiske bykjernen. I tillegg vil studentlivet sette sitt preg på byen. I typiske universitetsbyer vil studenter og andre med tilknytning til universitetet ofte utgjøre en stor del av innbyggertallet, gjerne opp imot 20-30 %.

Noen tyske universitetsbyer bruker betegnelsen «Universitätsstadt» i bynavnet, f.eks. «Universitätsstadt Marburg».

Betegnelsen brukes ikke så ofte om storbyer, hvor universitetets relative betydning for byen er mindre. Men strengt tatt kan universitetsby også bety en hvilken som helst by som har et universitet. Det første universitetet åpnet i Bologna, dagens Nord-Italia, i 1088. Derfor er Universitetet i Bologna det første i Europa og det eldste i den vestlige verden (også i hele verden) og byen Bologna er den eldste universitetsbyen i Europa.

## Kjente universitetsbyer i Europa

* Trondheim (Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet)
* Bergen (Universitetet i Bergen)
* Oslo (Universitetet i Oslo)
* Stavanger (Universitetet i Stavanger)
* Tromsø (Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet)
* Ålesund (NTNU i Ålesund)
* Agder (Universitetet i Agder)
* Bø (Universitetet i Sørøst-Norge)
* Bologna (det eldste universitetet i Europa og i verden)
* Pavia
* Pisa (Universitetet i Pisa)
* Siena (Universitetet i Siena)
* Torino (Universitetet i Torino)
* Cambridge (University of Cambridge)
* Oxford (University of Oxford)
* Edinburgh (University of Edinburgh)
* Heidelberg (Universitetet i Heidelberg)
* Marburg (Philipps-Universität Marburg)
* Tübingen (Eberhard-Karls-Universität Tübingen)
* Bukarest (Universitetet i București)
* Cluj-Napoca (Babeș-Bolyai-universitetet)
* Suceava (Ștefan cel Mare Universitet)
* Lund (Lunds universitet)
* Uppsala (Uppsala universitet)
* Reykjavík (Háskóli Íslands, Listaháskóli Íslands)
* Akureyri (Háskólinn á Akureyri)
* Aarhus (Aarhus Universitet)
* Aalborg (Aalborg Universitet)
* Barcelona (Universitetet i Barcelona)
* Leiden (Universitetet i Leiden)
* Rennes (Universitetet i Rennes 1 og Universitetet i Rennes 2)
* Zürich (Universitetet i Zürich)

## Referanser
# Asialekene 2022

| Asialekene 2022 |
| --- |
|  |
| Generell informasjon |
| Arrangør | Asias olympiske råd |
| Vertsby | Hangzhou |
| Vertsland |  Kina |
| Arena(er) | Hangzhou |
| Dato | 23. september – 8. oktober 2023 |
| Utgavenummer | 19 |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (zh-Hans) **·** Offisielt nettsted (en) **·** Offisielt nettsted (zh-Hant)
 |
| Mesterskap |
| Forrige – neste |
| Jakarta 2018–*Nagoya 2026* |

**Asialekene 2022** ble arrangert i Hangzhou i Kina fra 23. september 2023 til 8. oktober 2023, men skulle blitt arrangert fra 10. til 25. september 2022.

Lekene ble utsatt til 2023 grunnet koronapandemien.

## Medaljetabell

  \*   Vertsnasjon (Kina)

| Nr. | Land | Gull | Sølv | Bronse | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kina\* | 201 | 111 | 71 | 383 |
| 2 |  Japan | 52 | 67 | 69 | 188 |
| 3 |  Sør-Korea | 42 | 59 | 89 | 190 |
| 4 |  India | 28 | 38 | 41 | 107 |
| 5 |  Usbekistan | 22 | 18 | 31 | 71 |
| 6 |  Kinesisk Taipei | 19 | 20 | 28 | 67 |
| 7 |  Iran | 13 | 21 | 20 | 54 |
| 8 |  Thailand | 12 | 14 | 32 | 58 |
| 9 |  Bahrain | 12 | 3 | 5 | 20 |
| 10 |  Nord-Korea | 11 | 18 | 10 | 39 |
| 11 |  Kasakhstan | 10 | 22 | 48 | 80 |
| 12 |  Hongkong | 8 | 16 | 29 | 53 |
| 13 |  Indonesia | 7 | 11 | 18 | 36 |
| 14 |  Malaysia | 6 | 8 | 18 | 32 |
| 15 |  Qatar | 5 | 6 | 3 | 14 |
| 16 |  De forente arabiske emirater | 5 | 5 | 10 | 20 |
| 17 |  Filippinene | 4 | 2 | 12 | 18 |
| 18 |  Kirgisistan | 4 | 2 | 9 | 15 |
| 19 |  Saudi-Arabia | 4 | 2 | 4 | 10 |
| 20 |  Singapore | 3 | 6 | 7 | 16 |
| 21 |  Vietnam | 3 | 5 | 19 | 27 |
| 22 |  Mongolia | 3 | 5 | 13 | 21 |
| 23 |  Kuwait | 3 | 4 | 4 | 11 |
| 24 |  Tadsjikistan | 2 | 1 | 4 | 7 |
| 25 |  Macao | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 26 |  Sri Lanka | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 27 |  Myanmar | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 28 |  Jordan | 0 | 5 | 4 | 9 |
| 29 |  Turkmenistan | 0 | 1 | 6 | 7 |
| 30 |  Afghanistan | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 31 |  Pakistan | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 32 |  Brunei | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  Oman | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  Nepal | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 35 |  Irak | 0 | 0 | 3 | 3 |
|  Laos | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 37 |  Bangladesh | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 38 |  Kambodsja | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Libanon | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Palestina | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Syria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Totalt (41 land) | 482 | 480 | 631 | 1593 |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (zh-Hans) Offisielt nettsted

* (en) Offisielt nettsted

* (zh-Hant) Offisielt nettsted

* (en) 2022 Asian Games – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# IATA-flyplasskode

Bagasjelapp med kode DCA for destinasjon Washington DC, USA
En **IATA-flyplasskode** er en kode bestående av tre bokstaver som identifiserer alle flyplassene i verden som har passasjertrafikk. Koden er utstedt av International Air Transport Association (IATA). Koden brukes til billetter og bagasje, og finnes ofte på bagasjelappen på koffertene.

Utsendelsen av kodene er bestemt ut ifra IATA Resolution 767, og er administrert av IATA-hovedkvarteret i Montréal. Kodene er unike i hver tid, men en del har blitt igjenbrukt.

Mens IATA-kodene er mest kjent for folk flest finnes det også en annen type kode, nemlig **ICAO flyplasskoder** som består av 4 bokstaver. Denne koden er den mest brukte innad i flybransjen, og blir blant annet brukt til å planlegge flyvninger. Denne koden brukes også til små private flyplasser, mens IATA-kodene kun finnes til flyplasser med passasjerertrafikk.

## Se også

* IATA-kode

## Eksterne lenker

* Airport ABCs: An Explanation of Airport Identifier Codes Arkivert 7. februar 2009 hos Wayback Machine.
* IATA Document Distribution
* Database with extended seach functionality
* IATA airports linked to Google Maps and Google Earth Arkivert 22. mai 2008 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# Lakkarbeider

Rød lakkboks fra Hongzhitiden (1488–1505) under Ming-dynastiet i Kina.
**Lakkarbeider** er et begrep som favner flere tusen år gamle kunst- og kunsthåndverkstradisjoner særlig i Kina men også i andre asiatiske eller østasiatiske land.

Det er fra prehistorisk tid funnet lakkarbeider i Kina fra så lang tid tilbake som til steinalderen, og i Japan fra den senere Jōmon-kulturen. Det eldste kjente lakkobjektet, en rød trebolle, ble funnet under urgravninger på et felt fra Hemudukulturen (ca. 5. årtusen f.Kr.) i Zhejiang i Kina.

Den lakk som benyttes, stammer fra saften fra **lakktreet** (*Rhus verniciflua*, synonym: *Toxicodendron vernicifluum*) som vokser i det sørlige Kina. Den tykke harpiksen fra treet er glinsende. Den beskytter de treoverflater som det appliseres på mot fukt og treormer.

Lakken (kinesisk: *qi*) tappes om sommeren fra rundt ti år gamle lakktrær. Saften er svært giftig. Etter tappingen dør treet, skjønt gir næring for nye skudd som raskt vokser frem.

## Referanser

## Litteratur

* *East Asian lacquer: the Florence and Herbert Irving collection*. New York: The Metropolitan Museum of Art. 1991.
* *Japanese Lacquer, 1600–1900: selections from the Charles A. Greenfield collection*. New York: The Metropolitan Museum of Art. 1980.
* Kawai, K.; Nakagawa, M.; Kawai, K.; Miyakoshi, T.; Miyashita, K.; Asami, T. (1992). «Heat treatment of Japanese lacquerware renders it hypoallergenic». *Contact Dermatitis*. 27 (4): 244–9. PMID 1451490. doi:10.1111/j.1600-0536.1992.tb03254.x.
* Kawai, K.; Nakagawa, M.; Kawai, K.; Liew, F. M.; Yasuno, H. (1991). «Hyposensitization to urushiol among Japanese lacquer craftsmen: results of patch tests on students learning the art of lacquerware». *Contact Dermatitis*. 25 (5): 290–5. PMID 1839723. doi:10.1111/j.1600-0536.1991.tb01876.x.
* Alexandra Dern: *Leidenschaft für feine Lacke*, Münster 2001, ISBN 3930090104
* Monika Kopplin: *Ostasiatische Lackkunst*, Münster 1993, ISBN 3930090007
* Monika Kopplin: *Europäische Lackkunst*, Münster 1993, ISBN 3930090066
* Monika Kopplin: *Japanische Lacke*, Münster 2002, ISBN 3777492507

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Kalligrafi

Kinesisk kalligrafi
**Kalligrafi** (fra gresk *καλός* (*kalos*), «skjønn» og *γράφειν* (*graphein*), «skrive») er skjønnskrift, kunsten å skrive vakkert, skrivning som kunst.

## Østasiatisk kalligrafi

I kinesisk og japansk kunst har kalligrafien hatt en sterk stilling i rundt to tusen år. I Kina har man bedrevet kalligrafi helt siden man begynte med myke pensler under Han-dynastiet. I dette kulturområde betyr kalligrafi vanligvis penselskrift, selv om man nå også kunne tale om «kalligrafi med penn». Kalligrafi var i det gamle Kina en av «de fire kunster», og kunsten har fortsatt en meget høy status.

## Arabisk kalligrafi

En ijazah fra 1791, et sertifikat på arabisk om at man mestrer kalligrafi.
Den islamske kunstens bildeforbud førte til at kunsterne kompenserte med dekorativt utførte koransitat, og kalligrafien har en lang og ubrutt tradisjon.

Arabisk kalligrafi har sitt utspring i ønsket om å gi Guds ord den skjønnest mulige jordiske form; og kalligrafien har utviklet seg sammen med arkitekturen til å bli den mest betydningsfulle kunstart i islams verden.

Kalligrafi finner man følgelig først i koranhåndskrifter og på religiøse bygningsverk (Guds navn, Muhammeds og de fire første kalifers navn, koransitater), og dernest i andre håndskrifter som utsmykning av særlig tittelblad og kapiteloverskrifter, etter hvert også til å gi poetiske tekster visuell uttrykkskraft. I moderne tid dyrkes kalligrafi også av sufier som meditativ disiplin og av kunstmalere som en form for abstraksjoner.

## Europeisk kalligrafi

I Vesten anvendes primært et bredkantet skriveredskap, og dette redskapet bidro til å utforme og prege vestlig skrift fra romernes tid (100-tallet) til oppfinnelsen av boktrykkerkunsten på 1400-tallet. I renessansen var *litera antica* (antikvaskriften) først en håndskreven bokstavform som så ble utgangspunktet for bokskriften. Denne bokstavformen er fremdeles anvendt i bøker og til kontinuerlige tekstmengder. I 1906 bidro Edward Johnston til en renessanse for vestlig kalligrafi, blant annet med sin bok '‘Writing, Illuminating and Lettering'’. I dag er kalligrafi en selvstendig kunstform, og en viktig øvelse for typedesignere samt et håndverk i seg.

## Se også

* Håndskrift

## Eksterne lenker

* Søkbar digitalkopi av Christopher Haanes' *Håndbok i kalligrafi* (Aschehoug, 1995)
* Søkbar digitalkopi av Einar Egelands *Skrift* (Yrkesopplæring, 1995)
* Søkbar digitalkopi av David Harris' *Boken om kalligrafi* (Allehånde, 1995)
# Hangyong passasjerjernbane

**Hangyong passasjerjernbane** (kinesisk: 杭甬客运专线) er en høyhastighetsjernbanestrekning i Folkerepublikken Kina. Den løper fra Hangzhou og Ningbo, en strekning på om lag 150 kilometer, og den skal kunne ta togtrafikk i hastigheter på opptil 350 km/t.

Strekningen ble åpnet for trafikk 30. juni 2013.

Autoritetsdata
# Shangyu

Cao-E-tempelet i Shangyu
Krukke funnet under utgravninger i fylket Shangyu.
 **Shangyu** (kinesisk: 上虞; pinyin:  *Shàngyú*) er en by på fylkesnivå administrert av Shaoxing i provinsen Zhejiang i Folkerepublikken Kina. Den hadde drøyt 100 000 innbyggere i 2002. Byen har maritim industri. Wu er talemålet i Shangyu.

En elv løper nordover gjennom byfylket. Shangyus bysentrum, Baiguan, ligger der Cao E-elven (曹娥江) kommer ut fra høydene som utgjør halvparten av fylket og ut på det flate slettelandet mot Hangzhoubukten. Denne elven, og Cao E-tempelet (曹娥庙) ved dens bredd, er oppkalt etter en fjorten år gammel jente som ble landskjent i år 143 e.Kr. for sin barnlige hengivenhet. Hun døde i elven mens hun forsøkte å berge i land liket til hennes far (Cao Xu) som druknet mens han forestod en seremoni til ære for Wu Zixu som selv var vidgjeten for sin barnlige hengivenhet.

## Samferdsel

Kinas riksvei 104 løper gjennom fylket. Den begynner i Beijing, løper sørover via Dezhou og så til Jinan, Xuzhou, Nanjing, Hangzhou, Wenzhou og ender opp i Fuzhou.

Kinas riksvei 329 går gjennom området, fra Hangzhou via Shaoxing og Ningbo til Putuo på Zhoushanøyene.
# Jindong

**Jindong** (kinesisk: 金东区; pinyin: *Jīndōng Qū* ) er et bydistrikt i byprefekturet Jinhua i provinsen Zhejiang i Folkerepublikken Kina. Det har et areal på 661,80 kvadratkilometer og teller 298.319 innbyggere (2003).