Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Karabin

En moderne amerikansk M4 Carbine, et kortløpet automatgevær, påsatt halvautomatisk hagle til bruk i nærkamp eller for oppbryting av dører ved dynamisk entring av rom.
**Karabin** er en betegnelse på korte militærgevær.

## Historie

Karabiner er betraktelig kortere enn rifler som er i bruk i infanteriet. Våpentypen ble opprinnelig iutviklet for bruk av kavalerister, som kunne ha vansker med å håndtere musketter med full lengde fra hesteryggen. De ble etter hvert også introdusert til andre tropper med behov for å bevege seg raskt eller under trange forhold, slik som lette tropper og andrelinjetropper.

På slutten av 1800-tallet gjorde utviklingen av ammunisjon med røyksvakt krutt behovet for lange løp mindre. Mange av de vanlige millitærriflene som Gewehr 98 og Lee-Enfield ble erstattet av kortere karabinutgaver (henholdsvis Karabiner 98k og SMLE). etter hvert som slike korte våpen har blitt standardvåpen, har begrepet karabin gått over til å vise til militære geværer som er kortere enn standardlengden, enten de er glattborede eller riflede, munnladere, bakladere eller repetervåpen.

## Moderne karabiner

I moderne tid er karabinen ofte i bruk hos støttetropper, eller fallskjermjegere som trengte et mindre gevær, som var lettere å bære med seg og som var kortere enn riflen. Avdelinger i det norske forsvaret var satt opp med M1 Karabin, også kalt *US Karabin*, frem til ca. 1970, og norsk politi hadde det inntil det ble erstattet av maskinpistolen MP5 på 1990-tallet.

Korte geværer primært tenkt til ryttere kalles fortsatt karabiner. De fleste slike «salkarabiner» er korte og lette rifler med rørmagasin og bøylemekanisme. På grunn av den lave vekten er slike karabiner ofte i pistolkalibere, og i det ville vesten var det vanlig å kamre slike karabiner for samme patroner som revolvere.

## Karabinmodeller (utvalg)

* M1 Karabin, amerikansk karabin, også kjent som US Karabin.
* Karabiner 98k, tysk karabin fra Mauser

## Referanser
# Online Computer Library Center

**Online Computer Library Center**, forkorta **OCLC**, er en stor biblioteksentral med hovedsete i Dublin i Ohio i USA, og et stort antall lokalkontorer. Bedriften ble grunnlagt i 1967 av Fred Kilgour og drives av et ikke-fortjenesteretta konsortium med 57 000 medlemsbibliotek i 123 land. OCLC var opprinnelig en forkortelse for **Ohio College Library Center**. Medlemsbiblioteka får tilgang til OCLCs store bibliotekskatalog *WorldCat* og en omfattande samling av forskningsresultater.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) OCLC – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* WorldCat
* Open WorldCat
# 824

**824**
DCCCXXIV
◄ **·**
8. århundre
◄ **9. århundre** ►
10. århundre **·**
►

◄ **·**
800-årene **·**
810-årene
◄ **820-årene** ►
830-årene **·**
840-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
819 **·**
820 **·**
821 **·**
822 **·**
823
◄ 824 ►
825 **·**
826 **·**
827 **·**
828 **·**
829 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 824 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

824 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 824 *DCCCXXIV* |
| Ab urbe condita | 1577 |
| Armensk kalender | 273 ԹՎ ՄՀԳ |
| Kinesisk kalender | 癸卯年 (Vann Hare) 3520 eller 3460     *— til —* 甲辰年 (Tre Drage) 3521 eller 3461 |
| Etiopisk kalender | 816–817 |
| Det jødiske året | 4584–4585 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 880–881 |
|  - *Shaka Samvat* | 745–746 |
|  - *Kali Yuga* | 3924–3925 |
| Iransk kalender | 202–203 |
| Islamsk kalender | 208–209 |
| Nengō | Kōnin 15 / Tenchō 1 (天長元年) |
| Juliansk kalender | 824 *DCCCXXIV* |
| Koreansk kalender | 3157 |

## Fødsler

Autoritetsdata
# Natural Resources Conservation Service

| Natural Resources Conservation Service |
| --- |
| **NRCS** |
|  |
| Type | Forvaltningsorgan |
| Virkeområde | USA |
| Etablert | 20. april 1932 (1932-04-20) |
| Leder  | Jason Weller |
| Hovedkontor | Washington, DC |
| Underlagt | Jordbruksdepartementet |
| Ansatte |
ca. 11 000 |
| Nettsted |  |
| Erstatter | United States Soil Conservation Service (20. oktober 1994) |
|  |

**Natural Resources Conservation Service (NRCS)**, frem til 1994 *Soil Conservation Service (SCS)*, er en avdeling innenfor USAs landbruksdepartement som gir teknisk støtte til landbrukere og private jordeiere.

## Eksterne lenker

* United States Department of Agriculture

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Skotter

| Skotter |
| --- |
|  |
| Antall |
| () |
| Områder med stor befolkning |
|  Skottland | 4 459 071 |
|  USA | 9 209 813 |  |
|  Canada | 4 719 850 |  |
|  Australia | 1 501 204 |  |
|  England | 795 000 |
|  New Zealand | 12 792 |   |
| Språk |
| Engelsk  **·** Skotsk  **·** Skotsk-gælisk  **·** |
| Religion |
| Kristendom (spesielt Presbyterianisme og Den romersk-katolske kirke) |
| Relaterte etniske grupper |
| Irer, nordmenn, færøyinger, briter og islendinger |
|

---

Skotter på Commons |

**Skotter** er en etnisk gruppe som opprinnelig kommer fra Skottland. Det bor en betydelig mengde skotter i Amerikas forente stater. Disse teller over 9 millioner mennesker. Ellers har Canada og Australia en høy andel skotter. Det finnes mange kjente skotter, blant annet Gordon Brown, tidligere statsminister i Storbritannia.

## Referanser
# Biotop

Ei elgku i barskog, en typisk biotop for dette hjortedyret.
**Biotop** brukes i økologien om lokalitetstyper med karakteristiske plante- og dyresamfunn.

På samme måte som habitat er stedet der en art finnes, er biotop stedet der et spesielt samfunn av arter finnes. Eksempler på biotoper kan være havstrand, strandeng, kystlynghei, oresump, lavfuruskog, kalkfuruskog, fukteng, høystaudemark, slåttemark, blåbærgranskog, edelløvskog, lavalpin, mellomalpin, høyalpin, sandørken, grotter. En biotop vil ofte ses på som synonymt med et økosystem.

EU har gående et biotopprosjekt som er en del av CORINE (CO-oRdinated of INformation on the Environment). Dette prosjektet publiserer en *CORINE Biotope Manual* som beskriver og definerer et stort antall europeiske biotoper.

## Se også

* Biom
* Økosystem
* Geotop

## Referanser
# Mol (enhet)

**Mol** er den grunnleggende SI-enheten for stoffmengde. Symbolet for mol er **mol**.

Ett mol er fra 2019 definert som tallet 6,0221415 · 1023 (ca 6 med 23 nuller bak, eller 600 trilliarder, og tilsvarer Avogadros konstant).

Tallet brukes ofte i telling av elementærpartikler, dvs. atomer, molekyler, ioner eller elektroner. Tidligere ble ett mol definert som stoffmengden i et system som inneholder like mange elementære enheter som det er karbonatomer i 12 gram karbon-12. De elementære enhetene må identifiseres for at en angivelse av stoffmengde skal være meningsfylt. Disse vil mest typisk være bestemte atomer, ioner eller molekyler, men kan også være andre partikler, for eksempel elektroner.

Den molare massen til et stoff er massen til ett mol av stoffet. Denne sammenfaller kvantitativt med atommassen til den aktuelle partikkel, men med g/mol som enhet. For eksempel veier et hydrogenmolekyl 1,01 u, og H2 har følgelig en molar masse på 2,02 g/mol. Ett mol hydrogenmolekyl har altså en masse på 2,02 g.

I kjemiske ligninger angir kvantiteten av de forskjellige stoffene dets stoffmengde. Reaksjonsligningen

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
kan leses som at to mol hydrogenmolekyler og ett mol oksygenmolekyler gir to mol vannmolekyler. Det blir altså like mange vannmolekyler som det var hydrogenmolekyler og dobbelt så mange som det var oksygenmolekyler.

Mol brukes også innen biologi og legevitenskapen. F.eks. til å måle D-vitaminnivået i en blodprøve. Normalnivå er oppgitt til å være mellom 50-70 nmol/L. Altså bør det være minst 50 nanomol per liter blod. Dvs ca 10-9 · 50 · 6 · 1023 = 30 · 1015 = 30 billiarder D-vitaminer per liter blod.

## Eksempel

I dette eksempelet brukes mol til å kalkulere mengden CO2 som skapes når man brenner 1 g etan.
Reaksjonsligningen for denne kjemiske reaksjonen er:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Den sier at 7 oksygenmolekyler reagerer med 2 etanmolekyler og blir til 4 CO2-molekyler og 6 vannmolekyler.

Det første vi må finne ut er hvor mange etanmolekyler som blir brent. Vi vet at det var 1 g, så det vi trenger å vite er den molare massen til etan. Atommassen til hydrogen er 1u, og atommassen til karbon er 12u, så den molare massen til C2H6 blir (2 · 12) + (6 · 1) = 30 g/mol. Et mol etan veier 30 g. Da har 1 g etan stoffmengden 1/30 mol.

Vi kan nå regne ut antallet CO2 molekyler som ble dannet. Siden vi får 4 CO2-molekyler av 2 etanmolekyler, betyr det at for hvert etanmolekyl får vi 2 CO2-molekyler. Det betyr at det blir produsert 1/30 mol · 2 = 1/15 mol CO2.

Nå trenger vi den molare massen til CO2. Atommassen til karbon er 12u, og atommassen til oksygen er 16u, så den molare massen til CO2 blir 12 + (2 · 16) = 44 g/mol.

Til slutt finner vi at massen til produsert CO2 blir 1/15 mol · 44 g/mol = 2,93 g.

## Se også

* SI-enhet
* kjemi
* fysikk
* stoffmengde
* molar masse
* molar
* Avogadros tall

## Eksterne lenker

* BIPMs definisjon
# Isoplett

Topografisk kart med isohøyder.
En **isoplett** er en linje på et meteorologisk plott som binder sammen punkter som har samme verdi av en variabel på et visst tidspunkt. Disse variablene kan være trykk, temperatur, vindfart osv. Isopletter gjør det lettere å visualisere meteorologiske felt. De vanligste isoplettene er:

**Isobar**: linje med likt eller konstant trykk.

**Isobront**: en linje mellom to geografiske punkter som har samme tordenværsaktivitet på samme tidspunkt.

**Isodrosoterm**: en linje med konstant duggpunkttemperatur.

**Isogon**: en linje med konstant retning av en vektorstørrelse (vanligvis brukt for å beskrive vindretningsfelt).

**Isohøyde**: en linje med konstant geopotensiell høyde. Ofte blir de bare kalt «høydekoter».

**Isohum**: en linje med konstant fukt.

**Isohyet**: en linje med samme nedbørsmengde i løpet av en tidsperiode.

**Isohypse**: samme som isohøyde.

**Isotach**: en linje med konstant vindfart.

**Isoterm**: en linje med konstant temperatur.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.