# Strontium

| Strontium |
| --- |
|  |
| Basisdata |
| Navn | Strontium |
| Symbol | Sr |
| Atomnummer | 38 |
| Utseende | metallisk sølvhvitt |
| Plass i periodesystemet |
| Gruppe | 2 |
| Periode | 5 |
| Blokk | s |
| Kjemisk serie | jordalkalimetall |
| Atomegenskaper |
| Atomvekt | 87,62 u |
| Empirisk atomradius | 200 pm |
| Kalkulert atomradius | 219 pm |
| Kovalent atomradius | 192 pm |
| Elektronkonfigurasjon | [Kr] 5s2 |
| Elektroner per energinivå | 2, 8, 18, 8, 2 |
| Oksidasjonstilstander | 2 |
| Krystallstruktur | kubisk flatesentrert |
| Fysiske egenskaper |
| Stofftilstand | fast stoff |
| Smeltepunkt | 777 °C |
| Kokepunkt | 1 382 °C |
| Molart volum | 33,94 · 10-6 m³/mol |
| Tetthet | 2 630 kg/m³ |
| Hardhet | 1,5 (Mohs skala) |
| Fordampningsvarme | 144 kJ/mol |
| Smeltevarme | 8,3 kJ/mol |
| Damptrykk | 246 Pa ved 1042 K |
| Diverse |
| Elektronegativitet etter Pauling-skalaen | 0,95 |
| Spesifikk varmekapasitet | 300 J/(kg · K) |
| Elektrisk ledningsevne | 7,62 · 106 S/m |
| Termisk konduktivitet | 35,3 W/(m · K) |
|

---

SI-enheter & STP er brukt, hvis ikke annet er nevnt. MV = Manglende verdi. |

**Strontium** er et grunnstoff med kjemisk symbol **Sr** og atomnummer 38. Atommassen (u) er 87,62.

## Historie

StrontianittStrontium har fått navnet sitt fra mineralet *strontianitt* som igjen er oppkalt etter landsbyen Strontian på den skotske vestkysten. Det var i blygruvene her at mineralet ble funnet første gang i 1787. I 1790 la den irske kjemikeren Adair Crawford merke til at mineralet var annerledes enn andre bariummineraler. Han konkluderte med at det måtte inneholde et hittil ukjent grunnstoff. Grunnstoffet ble oppdaget i 1798 av den skotske kjemikeren Thomas Charles Hope i Edinburgh, og metallisk strontium ble første gang isolert av Humphry Davy i 1808 ved hjelp av elektrolyse.

10. oktober 1957 var Strontiumisotopene 89**Sr** og 90**Sr** blant de radioaktive stoffene som ble sluppet ut ved brannen i Windscalereaktoren i Cumbria, England (der Sellafield-anlegget ligger i dag).

Strontiumatomets elektronskall
## Egenskaper

Strontium er et sølvhvitt jordalkalimetall som er mykere og mer reaktivt i vann enn kalsium. Strontium brenner i luft med dannelse av strontiumoksid og strontiumnitrat, men siden det ikke reagerer med nitrogen i temperaturer under 380°C er det bare oksidet som dannes ved romtemperatur.

Rent strontium oksiderer raskt i luft og får et gulaktig oksidsjikt. Det oppbevares derfor i parafin eller edelgass-atmosfære. Fint strontiumpulver vil selvantenne i luft. Strontiumsalter gir rødfarge hvis de brennes, og dette blir utnyttet i pyrotekniske produkter.

### Isotoper

Naturlig forekommende strontium består av 4 stabile isotoper: 84**Sr** (0,56 %), 86**Sr** (9,86 %), 87**Sr** (7 %) og 88**Sr** (82,58 %). I tillegg er 29 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 90**Sr** med halveringstid 28,79 år, 85**Sr** med halveringstid 64,84 døgn, 89**Sr** med halveringstid 50,53 døgn, 82**Sr** med halveringstid 25,55 døgn og 83**Sr** med halveringstid 1,35 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 10 timer, og de fleste kortere enn 1 time.

CAS-nummer: 7440-24-6

## Forekomst

Rent strontium i beskyttende argon
På grunn av sin ekstreme reaktivitet i luft forekommer ikke strontium naturlig i ren form, men finnes i kjemiske forbindelser med andre stoffer. Det er det 15. vanligste stoffet på Jorden og finnes hovedsakelig i karbonatmineralet strontianitt (**SrCO**3) og sulfatmineralet celestin (**SrSO**4). De mest drivverdige forekomstene finnes som celestin.

Det ble i 2007 produsert 600 000 tonn strontium på verdensbasis. Spania var den største produsenten (200 000 tonn) fulgt av Kina (190 000 tonn) og Mexico (125 000 tonn). Verdens utvinnbare strontium-reserver anslås til 6,8 millioner tonn.

## Anvendelse

Ulike strontiumsalter brukes som rødt fargestoff i fyrverkeri. Strontiumkarbonat brukes mye i keramikk. Strontium brukes også som tilsetning i glasset i billedrør. Strontiumtitanat-krystaller (**SrTiO**3) har større lysbrytningsindeks enn diamant, men siden det ikke er på langt nær så hardt, er bruken begrenset.

## Referanser