Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Wudangfjellene

**Wudangfjellene** (kinesisk: 武当山, pinyin: *Wǔdāng Shān*, Wade-Giles: *Wu Tang Shan*, også kjent under kortformen **Wudang**) er en liten fjellkjede i provinsen Hubei i Kina, rett sør for byen Shiyan.

Fjellene har vært kjent i lang tid for sine mange taoistiske klostre. Noen av dem var akademiske sentra, andre steder er man praktiserte kampsport, eller meditasjon, kinesisk medisin, taoistiske jordbruksmetoder eller lignende. Allerede under det østlige Han-dynastiet tiltrakk fjellene seg keiserlig interesse. Under Tang-dynastiet (618-907) ble fjellenes første gudstjenestested, De fem dragers tempel, bygget.

Klostrene ble tømt, skadet eller ødelagt under kulturrevolusjonen, men har senere igjen begynt å tiltrekke seg besøkende. I 1994 ble de oppført på UNESCOs liste over Verdensarven.

Palassene og templene i Wudang, som ble bygget som et organisert kompleks under Ming-dynastiet, har også bygninger som går tilbake til 600-tallet. De representerer noe av det ypperste i kinesisk kunst og arkitektur over en periode på tusen år. Særlig bemerkelsesverdige er Den gyldne hall, Nanyantempelet og Den rosa skys tempel.

Wudangklostrene forekommer ofte i kinesiske kampfilmer.

## Eksterne lenker

* UNESCO World Heritages beskrivelser
# Shenglifeltet

**Shenglifeltet** (forenklet kinesisk: 胜利油田; tradisjonell kinesisk: 勝利油田; pinyin: *Shènglì Yóutián*) er det nest største oljefeltet i Folkerepublikken Kina, med daglig produksjon på rundt 650 000 fat.

Det ligger i Den gule flods delta, nord i provinsen Shandong tett ved Gulehavet. Hovedområdet dekker 28 fylker og byfylker i åtte prefekturer, med tyngdepunktet på begge sider av elvemunningen. De prefekturer som er berørt, er Dongying, Binzhou, Dezhou, Jinan, Weifang, Zibo, Liaocheng og Yantai.

Shenglifeltet ble oppdaget i 1961, og utviklingen av det tok til i 1964. Det har (2006) sikre oljereserver på 4,63 milliarder tonn.
# Qiongzhoustredet

Satellittfoto av Qiongzhoustredet
**Qiongzhoustredet** (forenklet kinesisk: 琼州海峡, tradisjonell kinesisk: 瓊州海峽), også kalt **Hainanstredet**, er farvannet som adskiller Leizhouhalvøya i Guangdong i det sørlige Kina fra nordenden av øya Hainan mot syd. Stredet, som er inntil 30 km bredt, forbinder Tonkinbukten mot vest med Sør-Kina-havet. Gjennomsnittlig dybde er på 44 meter.

Det er planlagt en broforbindelse til 20 milliarder yuan ($2.9 milliarder USD) over stredet. Anleggsarbeidet ventes påbegynt i 2012. Broen ventes å få plass til både biler og jernbaneforbindelse, og får en lengde på 26.3 kilometer, og ventes ferdigbygget i 2020.

## Referanser
# Zhongyuanmandarin

Zhongyuanmandarin
**Zhongyuanmandarin** (tradisjonell kinesisk: 中原官話, forenklet kinesisk: 中原官话, pinyin: *Zhōngyuán guānhuà*) er en dialektgruppe innen det kinesiske språket mandarin. Det er talemålet i Henan, de sentrale deler av Shaanxi og den sørlige del av Shandong, de områder som utgjør den sentralkinesiske slette.

Språket tales også i store deler av Xinjiang vest i Folkerepublikken Kina, ettersom en stor del av den kinesiske tilvandring dit er skjedd fra den sentralkinesiske slette.

Zhongyuanmandarin betraktes som en av røttene til moderne standard mandarin.

## Underdialekter

* Guanzhongdialekt (关中话)
* Luoyangdialekt
* Henandialekt (河南话)

Autoritetsdata
# Pancasila

**Pancasila** er betegnelsen for Indonesias statsbærende filosofi eller ideologi. Ordet *pancasila* er sammensatt av to ord fra sanskrit: "*panca*" som betyr «fem» og "*sila*" som betyr «prinsipp». Det dreier seg om fem prinsipper som anses som uatskillelige og i samspill med hverandre, og som til en viss grad er formet etter den opprinnelige pancasila, som er en buddhistisk etisk rettesnor.

Det var i 1945 at den fremtidige indonesiske president Sukarno fremholdt pancasila som førende for indonesisk nasjonalfølelse. Det skjedde i en tale som hadde til hensikt å overkomme konflikter mellom muslimer, nasjonalister og kristne. Prinsippene ble nedfelt i grunnloven som ble utarbeidet senere samme år.

De fem prinsippene er

1. Troen på den ene og eneste Gud (*Ketuhanan yang Maha Esa*)
2. Rettferdig og sivilisert menneskelighet (*Kemanusiaan yang Adil dan Beradab*)
3. Indonesias enhet (*Persatuan Indonesia*)
4. Demokrati veiledet av den indre visdom i samstemmigheten som utspringer fra drøftelsene blant representantene (*Kerakyatan yang Dipimpin oleh Hikmat Kebijaksanaan dalam Permusyawaratan/Perwakilan*)
5. Sosial rettferd for hele det indonesiske folk (*Keadilan Sosial bagi Seluruh Rakyat Indonesia*)

## Eksterne lenker

*
*
*
*
*
# Prambanan

**Prambanan** er det største hinduiske tempelanlegg i Indonesia. Det ligger i det sentrale Java, omkring 18 km øst for Yogyakarta. Det ble anlagt rundt år 850 e.Kr., enten av Rakai Pikatan, konge under det annet Mataram-dynastiet, eller av Balitung Maha Sambu, under Sanjaya-dynastiet.

Ikke lenge etter at det ble bygd ble tempelet overlatt til seg selv. Forfallet vedvarte i tusen år, til 1918 da et forsøk på rekonstruksjon ble satt i gang. Hovedrestaureringen ble ikke fullført før i 1953. Et problem var at det var meget vanskelig å finne de opprinnelige steinskulpturene – mange var blitt stjålet, eller gjenbrukt annetsteds. Et tempel skulle bare gjenoppbygges dersom det lot seg gjøre å få tak i minst 75% av de opprinnelige steinene. Derfor er kun fundamentene synlige for mange av de mindre templene på anlegget.

Tempelanlegget er ett av UNESCOs verdensarvsteder. Det er et av de største hinduistiske tempelanlegg i hele Sørøst-Asia.

Tempelet ble skadet under jordskjelvet på Java 2006.
# Alicia Molik

| Alicia Molik |
| --- |
|  |
| Født | 27. jan. 1981 (45 år) Adelaide |
| Beskjeftigelse | Tennisspiller (1996–)  |
| Nasjonalitet | Australia |
| Sport | Tennis |
| Aktiv | 1996–2011 |
| Høyde | 182 centimeter |
| Klubb(er) | Australia Billie Jean King Cup team (1999–2010) |
|

---

Alicia Molik på Commons |

**Alicia Molik** (født 27. januar 1981 i Adelaide) er en profesjonell kvinnelig australsk tennisspillere.

Molik vant Grand Slam-turneringen Australian Open i double i 2005 sammen med Svetlana Kuznetsova. Hun var nummer åtte på rankingen over verdens beste kvinnelige singlespillere i 2005 og nummer seks i double. Hun vant olympisk bronsemedalje 2004 i Athen i single.

## Grand Slam-titler

* **Australian Open:**
	+ Double damer 2005 (sammen med Svetlana Kuznetsova)
* **French Open:**
	+ Double damer 2007 (sammen med Mara Santangelo)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Alicia Molik – Olympics.com

* (en) Alicia Molik – Olympedia

* (en) Alicia Molik – Australian Olympic Committee

* (en) Alicia Molik – WTA Tennis

* (en) Alicia Molik – ITF Tennis

* (en) Alicia Molik – FedCup

* (en) Alicia Molik – Tennis Australia

Autoritetsdata
# AllMusic

**AllMusic** (før kjent som **Allmusic Guide** og forkortet til **AMG**) ble grunnlagt i 1991 for å hjelpe forbrukere i å finne informasjon om musikkinnspillinger. Den første «All Music Guide Reference Book» ble utgitt året etter. AMGs etablerte sitt eget nettsted i 1995, og er et oppslagsverk for musikkinnspillinger, artister, anmeldelser osv.

## Eksterne lenker

* (en-US) Offisielt nettsted

* Mate-URL

* (en) AllMusic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Taro

Taroplanter
De spiselige rotknollene
**Taro** (*Colocasia esculenta*) er en planteart i myrkonglefamilien. Rotknollen er spiselig, og planten dyrkes i mange tropiske og subtropiske områder.

## Eksterne lenker

* (en) Colocasia esculenta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Colocasia esculenta – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) *Taro* i Encyclopedia of Life

* (en) *Taro* i Global Biodiversity Information Facility

* (sv) *Taro* hos Dyntaxa

* (en) *Taro* hos ITIS

* (en) *Taro* hos NCBI

* (en) *Taro* hos The International Plant Names Index

* (en) *Taro* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Colocasia esculenta* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Colocasia esculenta* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Colocasia esculenta* – detaljert informasjon på Wikispecies
# .to

| .to |
| --- |
| Introdusert | 1995 |
| TLD-type | Nasjonalt toppnivådomene |
| Status | Aktiv |
| Registreringsenhet | Tonga Network Information Center (Tonic) |
| Sponsende organisasjon | Regjeringen i Tonga |
| Tiltenkt bruk | Nettsteder med tilknytning til Tonga |
| Faktisk bruk | Brukes av et variert utvalg av nettsteder, få med tilknytning til Tonga |
| Restriksjoner | Ingen |
| Struktur | Registrering direkte på andre nivå, eller på tredje nivå under andrenivå-subdomener |
| Dokumenter | FAQ |
| Konfliktpolitikk | Enkelte varemerkenavn er reservert; for øvrig ingen konfliktpolicy |
| Nettsted | www.tonic.to |

**.to** er Tongas nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for internett. Det administreres av Tonga Network Information Center (Tonic).

Tonga's regjering selger domener i sitt ccTLD til alle som er interessert. Ettersom «to» er en anvendbar engelsk preposisjon ble det populært gjennom domenehacking å lage minneverdige URL-er som dro fordel av dette, så som (oppdiktet eksempel) * eller det svenske punkbandet Refuseds *page.to/come*.

Byen Toronto i Ontario, Canada, har TO (uttales Ti-O) som sitt kortnavn. Endelsen *.to* er derfor populær blant mange småbedrifter i Toronto, som foretrekker dette fremfor Canadas eget *.ca*-domene. *.to*-domenet blir også brukt av en del torrent-nettsteder.

Ettersom *.to*-domener må betales for, er alle normale DNS-operasjoner mulige og ingen reklame tvinges på deg. Subdomenet *.edu.to* er gratis, men bare til faktiske skoler på Tonga. For tiden kan også selskaper som er registrert på Tonga få gratis domener. Folk som videreselger *.to*-domener er berettiget til en bonus.

*.to* er en av få ccTLD-er som (offisielt) ikke opprettholder en offentlig whois-database med informasjon om registranter.

## Se også

* Domenenavn
* Landskoder (internett)
* Toppnivådomene

## Eksterne lenker

* IANA *.to* whois informasjon Arkivert 29. juni 2006 hos Wayback Machine.
* Registrering av *.to*-domener

Autoritetsdata
# Christopher Luxon

| Christopher Luxon |
| --- |
|  |
| Født | 19. juli 1970 (55 år) Christchurch |
| Beskjeftigelse | Politiker, administrerende direktør, politisk kandidat  |
| Embete | * Medlem av New Zeelands parlament (53rd New Zealand Parliament, Botany, 2020–)
* daglig leder (Air New Zealand, 2012–2019)
* New Zealands statsminister (2023–)
 |
| Utdannet ved | University of Canterbury Howick College |
| Ektefelle | Amanda Luxon |
| Parti | New Zealand National Party |
| Nasjonalitet | New Zealand |
|

---

Christopher Luxon på Commons |

**Christopher Mark Luxon** (født 1970) er en newzealandsk politiker og tidligere forretningsmann som har vært New Zealands statsminister siden 27. november 2023 og har vært leder for *New Zealand National Party* siden 2021. Han var tidligere opposisjonsleder i parlamentet fra 2021 til 2023. Han har vært parlamentsmedlem siden 2020 for valgkretsen Botany. Før han gikk inn i politikken var han administrerende direktør for Air New Zealand fra 2013 til 2019.

Luxon ble født i Christchurch 17. juli 1970 og vokste opp i Howick i Auckland før han studerte ved University of Canterbury i Cristchurch. Fra 1993 arbeidet han i Unilever i Canada og han ble administrerende direktør der i 2008. I 2011 forlot han Unilever og begynte å arbeide ved Air New Zealand hvor han ble administrerende direktør i 2011.

Etter at han gikk av som direktør ved Air New Zealand i 2019 vant han nominasjonsvalget til den sikre parlamentsplassen i valgkretsen Botany i Auckland Øst, og han ble innvalgt i parlamentet for New Zealand National Party på tross av tilbakegang for partiet nasjonalt.

Tiden etter parlamentsvalget i 2017 hvor National Party mistet flertallet og statsministeren ble en turbulent tid hvor Luxon ble nevnt som ny leder av partiet, og dette var før han ble valgt til parlamentsmedlem. Han ble innvalgt i 2020 og åtte måneder senere ble han valgt til partileder uten motkandidater. Han overtok da etter Judith Collins og han ble den syvende partilederen på mindre enn fem år. Valget i 2020 var et nærmest katastrofevalg for National Party mens partiet i 2023 under Luxons ledelse fikk en 12 prosents oppgang og kunne danne regjering med støtte fra ACT New Zealand og New Zealand First. Luxon ble tatt i ed som statsminister den 27. november 2023.

## Referanser
# Interstate 5

| Interstate 5 |
| --- |
|  |
|  Krysset mellom I-5 og I-90 i Seattle. |
| Strekning |
| Grensen mot Mexico - grensen mot Canada |
|  |
| Land | USA |
| Data |
| Lengde | 2223 km |
| Status | Interstate Highway |
|

---

Interstate 5 på Commons |

**Interstate 5** (kort **I-5**) er en 2223 km lang Interstate Highway på Vestkysten i USA. Veien går parallelt med Stillehavskysten, gjennom delstatene California, Oregon og Washington. Den begynner ved grensen mot Mexico i byen San Diego sør i California, og slutter ved grensen mot Canada i byen Blaine nord i Washington. Sørover fortsetter veien mot Tijuana i Baja California, og nordover mot Vancouver i Britisk Columbia.

I-5 passerer flere store byer, blant annet San Diego, Los Angeles, Sacramento, Portland og Seattle.

## Eksterne lenker

* (en) Interstate 5 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# George Vancouver

| George Vancouver |
| --- |
|  |
| Født | 22. juni 1757 King's Lynn (Kongeriket Storbritannia) |
| Død | 10. mai 1798   (40 år) Petersham (Kongeriket Storbritannia) |
| Beskjeftigelse | Oppdagelsesreisende, offiser, skribent  |
| Søsken | Charles Vancouver |
| Nasjonalitet | Kongeriket Storbritannia |
| Gravlagt | St Peter's Church, Petersham |
| Signatur |
|  |
|

---

George Vancouver på Commons |

**George Vancouver** (født 22. juni 1757 i King's Lynn i England, død 10. mai 1798 i Petersham ved Richmond upon Thames i Surrey) var en britisk sjøoffiser og oppdagelsesreisende. Han ble bare 41 år gammel, men rakk likevel å få navnet sitt i historien.

## Liv og virke

Allerede i 13-årsalderen gikk han inn i marinen og deltok på James Cooks annen og tredje ekspedisjon jorden rundt. I 1791 ledet han en ekspedisjon som skulle utforske Nord-Amerikas stillehavskyst. han brukte tre år på denne oppgaven.

George Vancouver var den første som seilte rundt den store øya Vancouver Island som sammen med byen Vancouver senere skulle få hans navn. Egentlig stammer navnet fra *van Coevorden*, en slekt fra byen Coevorden i nordøstre Nederland.

## Referanser
# Leksikografi

**Leksikografi** er et fag som tar for seg teoretiske og praktiske problemer ved utarbeiding og bruk av ordbøker og andre oppslagsverk. Sentrale felt innenfor leksikografien inkluderer semantikk (betydningslære), morfologi (bøyingslære) og kontrastiv lingvistikk.

## Teoretisk og praktisk leksikografi

**Teoretisk** eller **metaleksikografi** (navnet stammer fra den tyske lingvisten Herbert Ernst Wiegand) er en akademisk disiplin som studerer og skildrer semantiske forhold i ordforrådet til et språk og utvikler teorier om dette og hvordan man lager ordbøker, altså hva man normalt forstår med leksikografisk forskning. Til den teoretiske leksikografi hører også anmeldelse av ordbøker og annen ordbokskritikk.

**Praktisk leksikografi** vil enkelt og greit si at en forbereder og skriver ordbøker.

De to feltene har nær tilknytning ettersom man må ha gode teoretiske kunnskaper for å lage en god ordbok.

## Teoretiske underinndelinger

Den teoretiske leksikografien kan deles inn i tre områder:

1. Brukerforskningen fokuserer på teorier og metoder for å se på hvordan folk bruker ordbøker, slik at man kan finne prinsipper for å lage bedre ordbøker.
2. Ordbokskritikken fokuserer på å utarbeide konkrete vurderinger av ordbøker og teorier og metoder for å anmelde disse.
3. Systematisk ordboksforskning fokuserer på utviklingen av nye teorier eller forbedringer av eksisterende teorier for å utvikle nye og bedre ordbøker.

Det fins også andre inndelingskriterier i leksikografien. Man kan for eksempel dele den inn etter antall språk, om man lager ettspråklige eller tospråklige ordbøker. Man kan også skille mellom allmenn og fagspråklig leksikografi.

## Leksikografi i Norge

## Litteratur

* Henning Bergenholtz/Sven Tarp (red.): *Manual i fagleksikografi*. Systime 1994.
* Sandro Nielsen: «Anmeldelse af ordbøger». I: *LexicoNordica 10-2003*, 27-44.
* Sandro Nielsen: «Overvejelser angående det leksikografiske grundlag for en elektronisk bilingval regnskabsordbog», *LexicoNordica 9-2002*, 173-194.
* Sandro Nielsen: «At anmelde og blive anmeldt videnskabeligt». I: *LexicoNordica 15-2008*, 169-195.
* Bo Svensén: *Handbok i lexikografi : Ordböcker i teori och praktik* Norstedt 2004, ISBN 9172272694

## Ordbøker på nett

* Bokmålsordboka og Nynorskordboka Arkivert 9. september 2016 hos Wayback Machine.

## Eksterne lenker

* Forskergruppe for leksikografi, UiO
* Center for Leksikografi Arkivert 7. februar 2022 hos Wayback Machine. i Danmark
* Nordisk forening for leksikografi
# Paleosibirske språk

**Paleosibirske språk** er en fellesbetegnelse på noen språk som tales av enkelte folkegrupper i det østlige Sibir. Disse språkene er ikke nødvendigvis i slekt.

De fleste av de paleosibirske språkene har i dag få talere. Flere beslektede språk er utdødd, og mange av de nåværende språkene er muligens på vei til å dø ut.

De paleosibirske språk omfatter i dag følgende språk og språkgrupper:

Tsjuktsjisk-kamtsjadalsk, som tsjuktsjisk og noen andre språk hører til. Tsjuktsjisk tales av mer enn 10 000 personer. Språket undervises i skoler og brukes i tidsskrifter.

Giljakisk eller nivkh, et isolert språk som kanskje har omkring 2000 talere.

Jenisej-ostjakisk, en språkgruppe som i dag bare omfatter språket ket.

Jukagirsk, en språkgruppe som noen mener er i slekt med uralske språk.
# Aorist

**Aorist** (gresk ἀόριστος (*aoristos*), «udefinert/ubegrenset») er i språkvitenskapen, særlig i gresk og gammelindisk grammatikk, hva som defineres som grammatisk tid eller et aspekt i enkelte indoeuropeiske språk. Det er en verbalform som uttrykker en verbalhandling uten hensyn til hvor lenge det varer.

I urindoeuropeisk språk var aorist et rent aspekt, men ser ut til å ha utviklet seg til å være både en tid og et aspekt ettersom denne dobbeltheten finnes både i sanskrit og gammelgresk. På gresk er aorist en fortidsform i indikativ modus, mens den i andre modi er et aspekt som uttrykker at noe har skjedd uten å indikere om handlingen er avsluttet eller ikke.

Aorist uttrykker en forskjell i aspekt, det vil si at en handling beskrives som overskuet og ferdig i motsetningen til imperfektiv hvor det beskriver handlingen i dens begynnelse. Eksempelvis gammelgresk *égrapsa* (ἔγραψα) ~ *égraphon* (ἔγραφον) og gresk *égrapsa* (έγραψα) ~ *égrafa* (έγραφα), henviser til «jeg skrev» og «jeg var i ferd med å skrive».

## Referanser

## Eksterne lenker

* «Lesson 19: Semantic Roles and Voice, The Aorist Passive», *Greek-Language.com*

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Tsjuvasjisk

*«Tsjuvasjisk» kan også referere til Tsjuvasjia og tsjuvasjer.*

| Tsjuvasjisk |
| --- |
| Чăваш чĕлхи |
|  |
| Brukt i | Russland, Ukraina, Kasakhstan, Usbekistan  |
| Region | Tsjuvasjia |
| Antall brukere | 738 070 (2024) |
| Lingvistisk klassifikasjon | Tyrkisk Oghurtyrkisk **Tjuvisjisk** |
| Skriftsystem | Det Tsjuvasjiske alfabetet, det kyrilliske alfabetet  |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  Tsjuvasjia (Russland) |
| Normert av | Chuvash State Institute of Human Sciences |
| Språkkoder |
| ISO 639-1 | cv  |
| ISO 639-2 | chv  |
| ISO 639-3 | chv  |
| Glottolog | chuv1255  |
|

---

 **Wikipedia på tsjuvasjisk**  Tsjuvasjisk på Wiktionary  |

**Tsjuvasjisk** (cf. polsk: *czuwaski*, ukrainsk: *чуваська* / tsjuvas'ka) er et oghurtyrkisk språk som tales av ca. 1,7 mill. mennesker i den russiske republikken Tsjuvasjia ved Volgas midtre løp, med sentrum sørvest for Kazan.

Språket kan deles i to dialekter, *anatri* i sør og *virjal* i nord. I dag skrives tsjuvasjisk med et tillempa russisk alfabet. Skriftspråket bygger på anatri.

Tsjuvasjene regnes som etterkommere etter bulgartyrkerne (volgabulgarene) som tidlig i det første årtusen var bosatt ved Azovhavet og nedre Don, og som innvandra til området på 600-tallet. En annen gruppe utvandra til Balkan og ble seinere slavisktalende. Det er derfor et slektskap mellom tsjuvasjisk og det utdødde språket protobulgarsk.

## Referanser

## Litteratur

* Эктор Алос-и-Фонт, «Преподавание чувашского языка и проблема языкового поведения родителей», Чувашский государственный институт гуманитарных наук, 2015, Шупашкар.

## Eksterne lenker

* (en) Chuvash language – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Эктор Алос-и-Фонт. Оценка языковой политики в Чувашии
* 15 июня 2012 года в Чебоксарах состоялся пикет в защиту чувашского языка
* Скоро чувашский язык останется «какой-то культурной традицией»
* Об угрозе развала страны в будущем, о съезде ЧНК, и об обращении к президенту
# Normaal Amsterdams Peil

Nederlands kystlinje ifølge NAP
NAP ved Woerden i Utrecht
**Normaal Amsterdams Peil** (vanligvis forkortet til **NAP** eller **N.A.P.**) er referansehøyden som høydemålinger i Nederland knyttes til. For enkelhets skyld har NAP blitt satt til å tilsvare det gjennomsnittlige havnivået, men i realiteten er dette høyere (se under). Opprinnelig var NAP lik standardgeoiden, men i senere år dette ikke lenger korrekt.

## Høydemerking

NAP er angitt med rundt 35 000 «peilemerker» som er plassert på ulike steder i landet, for eksempel som bolter plassert i bygninger, metermål plassert langs kanaler, ved broer og viadukter. De fleste av disse markeringene kalibreres en gang hvert tiende år av Rijkswaterstaat.

## Historikk

*Normaal Amsterdams Peil* er det som tidligere var kjent som *genormaliseerde Amsterdams Peil* (AP). Dette var igjen i pakt med *Stads Peijl* som hadde blitt fastlagt i 1684, avledet av IJs høyde ved flo om sommeren. Denne høyden hadde blitt fastlagt som *negen voet 5 duym* (ni fot, fem tommer) tilsvarende 2,67689 meter under *Zeedijks Hooghte* (vannhøyden ved Zeedijk i Amsterdam). Denne høyden ble angitt ved hjelp av en fure i en merkesten. Disse stenene ble på oppdrag av borgermester Johannes Hudde plassert i flere av Amsterdams sluser: Eenhoornsluis, Nieuwe Haarlemmersluis, Oude Haarlemmersluis, Nieuwe Brugsluis, Kolksluis, Kraansluis, West-Indische sluis og Scharrebiersluis. Av disse 8 stenene finnes idag kun den i Eenhoornsluis (Korte Prinsengracht ved Haarlemmerdijk). Stenen og slusen ble fredet i 2005.

I 1860 ble AP omsatt til andre brukte høydemål, men da dette skjedde, ble det gjort en feil. Denne ble rettet (normalisert) i årene mellom 1885 og 1894. Det normaliserte høydemålet ble kalt NAP, noe som betyr at AP og NAP er det samme. Ordet «Normaal» anga i disse årene hvorvidt høyden som ble angitt var normalisert eller ikke.

I 1879 ble Preussen knyttet til NAP, og fikk da det tyske navnet Normalnull (NN = NAP). I 1973 opprettet flere andre europeiske land tilsvarende standarder.

NAP er fastlagt med en bronsebolt på et offisielt punkt, 1,43 meter over NAP, på en 22 meter lang funderingspåle under Dam i Amsterdam.

## Ekstreme ytterpunkter

Nederlands laveste punkt befinner seg 6,76 meter under Normaal Amsterdams Peil i Nieuwerkerk aan den IJssel. Like ved trelandspunktet på Vaalserberg i Vaals, Limburg ligger Nederlands høyeste punkt, 322,70 m over NAP.

Innenfor en avstand på 1 kilometer i Limburg ligger ENCIs kalkstengruve med sitt dypeste punkt 5 meter over NAP, elven Maas har sitt løp på NAP + 45 meter mens d'n Observant, et konstruert «fjell» strekker seg 170,8 meter over NAP.

## Se også

* Triangulering
* Landmåling
* Rikstrekantkoordinater
* Liste over referansepunkter ved høydemålinger

## Eksterne lenker

* Dutch Geometric Infrastructure (engelsk og nederlandsk)
* Actual Height model of the Netherlands (AHN)

* Referansemål i Amsterdams rådhus
* NAP-nivået i Amsterdams rådhus

Autoritetsdata