Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Asahi Shimbun

| *Asahi Shimbun* |
| --- |
|  |
|  |
| Land | Japan, USA |
| Type | Dagsavis |
| Format | Fullformat |
| Frekvens | 0,5 dag |
| Grunnlagt | 1879; 146 år siden  |
| Pris | 150 japansk yen, 50 japansk yen |
| Utgiver | Asahi Shimbun-sha  |
| Språk | Japansk, engelsk |
| Politisk posisjon | Sosialliberalisme |
| Erstatter | Osaka Asahi Shimbun, Tokyo Asahi Shimbun  |
| Hovedkontor | Osaka Tokyo Fukuoka |
| ISSN | 1045-5094 |
| Nettsted | www.asahi. (ja) www.asahi.com (en) |
|

---

Asahi Shimbun på Commons |

Asahi Shimbun (朝日新聞; *Asahi Shinbun*) er en av de tre største japanske dagsavisene. De andre er *Yomiuri Shimbun* og *Mainichi Shimbun*. Avisen har et morgenopplag på 5,57 millioner og et kveldsopplag på 1,71 millioner.

Avisne anses for å være liberal eller venstreorientert.

Avisen ble grunnlagt i Osaka i 1879 og senere utvidet til Tokyo i 1888.

## Galleri

* Kontoret i Tokyo
* Kontoret i Osaka

## Referanser

## Eksterne lenker

* (ja) Offisielt nettsted

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Asahi Shimbun – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Asahis engelskspråklige nettutgave

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Otaku

Et typisk rom for en Otaku.
**Otaku** (おたく/オタク, Otaku) er et japansk ord som brukes om personer som har spesielt stor interesse for et bestemt tema eller hobby. Ordet har en nedsettende betydning, men brukes av enkelte, ofte spøkefullt, som en hedersbetegnelse.

I engelsk har ordet fått betydningen «(fanatisk) tilhenger av japansk kultur». Ordet brukes også nedsettende i denne betydningen.

## Se også

* Nerd

## Referanser
# Sake

Saketønner
**Sake** (酒) (risvin) er den vestlige betegnelsen på en japansk alkoholholdig drikk som brygges av polert ris. På japansk heter drikken **nihonshu** (日本酒, *Nihonshū*); ordet sake benyttes på japansk om all alkoholholdig drikke. Alkoholprosenten i sake varierer fra 15 til 20 %.

For japanesere er sake en viktig del av matkulturen. Man skal aldri skjenke sake til seg selv, den skal skjenkes til hverandre, så den kan ikke drikkes alene. Man skal alltid se på noe fint når du drikke sake.

Å kalle sake for risvin er ikke helt korrekt ettersom fremstillingsprosessen mer ligner den man benytter ved brygging av øl.

## Kvalitetsgrader

Sake er laget av polert ris, og poleringsgraden av risen utgjør de ulike kategoriene av sake. Sake deles inn i enklere *futsū-shu* (普通酒) og finere *tokutei meishōshu* (特定名称酒). Den siste klassifiseres i fire grader:

* *Honjōzō-shu* (本醸造酒), med en unse alkohol ekstra tilsatt.
* *Junmai-shu* (純米酒), uten tilsatt alkohol og med 40 % av riskornene er fjernet.
* *Ginjō-shu* (吟醸酒), uten tilsatt alkohol og med 50 % av riskornene er fjernet.
* *Daiginjō-shu* (大吟醸酒), uten tilsatt alkohol og med 60 % av riskornene er fjernet.

Sake
## Hvordan skal man servere sake

Før ble alltid sake drukket varm, det var først i 1960-årene at man begynte å drikke kald sake. Når man med hjelp av maskiner kunne forbedre rispoleringsteknikker og få en mer raffinert sake enn tidligere, fikk man en renere sake som kunne drikkes kald.

Sake med lav polleringsgrad av risen bør drikkes varm. Saken varmes opp ved å benytte en «tokkuri» i et varmebad. Temperaturen på saken må være mellom 30 og 50 grader ved servering. Saken bør ikke holde mer enn 50 grader under oppvarmingen. Varm sake drikkes fra en «ochoko». Til varm sake spiser man gjerne toast, arme riddere, havregrøt, risgrøt og omelett med mer.

Kald sake bør serveres med en temperatur på mellom 5 og 15 grader. Kald sake drikkes fra et hvitvinsglass eller fra en «kiriko». Til kald sake spiser man blant annet sushi, men også mye annet som laks, suppe, buljong, riskaker, flatbrød, knekkebrød, kjeks med mer.

## Uttrykk

* *Tokkuri*: Tradisjonsrik japansk flaske, oftest med smal hals.
* *Ochoko*: Liten, sylinderformet kopp uten hank.
* *Kiriko*: Lite, slipt glass. Japansk tradisjon.

* Tokkuiro
* Ochoko
* Et par kiriko

## Referanser

## Kilder

* Store Norske Leksikon - Sake – japansk drikk

## Eksterne lenker

* (en) Sake – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) 日本酒 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Kamfertre

| Kamfertre
 |
| --- |
| Kamfertre, bilde fra Koehlers *Medicinal-Plants* (1887)
 |
| Nomenklatur |
| *Cinnamomum camphora* (L.) J. Presl, 1825 |
| Populærnavn |
| kamfertre, kamfer |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planteriket  |
| Divisjon | Karplanter  |
| Klasse | Blomsterplanter  |
| Orden | Laurales  |
| Familie | Laurbærfamilien  |
| Slekt | *Cinnamomum* |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse:
 | Asia
 |

**Kamfertre** (latin: *Cinnamomum camphora*) er en art løvtrær innenfor kaneltreslekten, og et brukstrevirke som anvendes i produksjon av skrin og møbler, som medisinsk middel, i parfyme, som krydder og som naturlig insektmiddel. Kamfertreet vokser opprinnelig i Taiwan og Japan, sørøstlige Kina og Indokina. Det har også spredt seg i det sørøstre Australia etter introduksjon i hager og parker siden 1822. Dyrkingen for tømmer- og farmasøytisk produksjon har hatt stor betydning både på Taiwan og i Indokina.

Antatt 1 000 år gammelt kamfertre i Japan.
Kamfertreet blir fra 15 til 30 meter høyt, bladene er bredt lansettformede, tykke og voksaktig mørkegrønne. Når bladene knuses, lukter de kamfer. Om våren danner treet en mengde små, gulhvite blomster, mens bærene kan minne om solbær eller blåbær.

## Bruk

Den hvite, krystallinske substansen **kamfer** utvinnes av treet. Produksjonen innebærer tradisjonelt at stykker av treet hugges opp, røykes i en lukket røykbeholder, og tørkes via utluftning hvorpå det hvite, krystallinske pulveret skrapes av treet.

Bruksområdene for kamfer har omfattet:

* Sukkertøy
* Krydder
* Legemiddel
* Hostemedisin
* Parfyme og røkelse
* Insektmiddel
* Celluloid-produksjon
* Røyksvakt krutt
* Kister og bokser
* Møbler

Man kjenner bruk av kamfer i sukkertøy og til duftformål fra oldtiden, og i Tankdynastiet (618-907) ble det brukt i produksjon av et næringsmiddel som minnet om iskrem. En kokebok fra Andalucía fra 1200-tallet nevner en kjøttrett med kamfer. I Europa falt kamfer ut av bruk i matlaging på 1500-tallet, men i India brukes fortsatt *Pachha Karpooram* i desserter. Under bønn (pudsja) bruker hinduer kamfer som en slags rituell røkelse. I Sichuan brukes bladene av kamfertreet i tilberedelsen av retten *Zhangcha-and*.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Kamfertre* i Encyclopedia of Life

* (en) *Kamfertre* i Global Biodiversity Information Facility

* (sv) *Kamfertre* hos Dyntaxa

* (en) *Kamfertre* hos ITIS

* (en) *Kamfertre* hos NCBI

* (en) *Kamfertre* hos The International Plant Names Index

* (en) *Kamfertre* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Camphora officinarum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Camphora officinarum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Camphora officinarum var. officinarum* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Slaget ved al-Qādisiyyah

| Ma'rakat al-Qādisiyyah |
| --- |
| Konflikt: Den islamske erobringen av Persia Den andre muslimske invasjonen av Mesopotamia |
|  Kartet viser slagmarkens beliggenhet og stillingene til den muslimske (rødt) og sasanidiske (blått) hæren. |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 16.-19. november 636 AD |
| Sted | Al-Qādisiyyah, nå i An-Najaf, Irak, da kontrollert av sasanidene. 31°34'59,99"N 44°30'0,00"Ø |
| Resultat | Avgjørende seier til Rashidun-kalifatet. |
| Territoriale endringer | Irak erobres av muslimene. |

 |
| Stridende parter |
|  Rashidun-kalifatet | Sāsānideriket |
| Kommandanter og ledere |
|  Kalif Umar ibn al-Khattab  Sa`d ibn Abī Waqqās  Qa’qa ibn Amr  Asim ibn ʿAmr  ʿAbd Allah ibn al-Mutim  Shurhabil ibn as-Samt  Zuhra ibn al-Hawiyya | Rostam Farrokhzād † Hormuzan Jalinus Fahmi † Beerzan † Mihran |
| Styrker |
| ~25-30.000 (samtidige kilder) ~30.000 (moderne estimat) | ~60-120.000 (samtidige kilder) ~40-60.000 (moderne estimat) |
| Tap |
| ~6-8.000 | ~30-40.000 |

**Slaget ved al-Qādisiyyah** (arabisk: معركة القادسيّة‎; *Ma'rakat al-Qādisiyyah*; farsi: نبرد قادسيه; ), også stavet **Qadisiyya, Qadisiyyah og Kadisiya**, var et avgjørende slag ved al-Qādisiyyah i dagens Irak i 636 mellom arabiske muslimske Rashidun-hæren og hæren til det persiske Sasanide-dynastiet under den første perioden med muslimsk ekspansjon. Slaget endte med en avgjørende muslimsk seier, og åpnet for den islamske erobringen av Mesopotamia og siden av Persia. Slaget førte også til den påståtte alliansen mellom den persiske keiseren Yazdegird III og den bysantinske keiseren Herakleios, som giftet bort sitt barnebarn Manyanh til Yazdegird som et symbol på denne alliansen.

Den muslimske ekspansjonen under Muhammad og de to første kalifatene, fra ca. 622 til ca. 750.
# Ikke-binær

Prideflagg som representerer ikke-binære mennesker.
**Ikke-binær** er en transperson med en kjønnsidentitet som ikke er begrenset til de tradisjonelle kategoriene, kvinne eller mann. Ikke-binære personer opplever at deres kjønnsidentitet befinner seg utenfor de binære kjønnskategoriene, derav navnet. De kan få diagnosen kjønnsinkongruens, som innebærer et manglende samsvar mellom fødselskjønn og kjønnsidentitet.

Ikke-binære personer kan identifisere seg med et annet kjønn enn mann eller kvinne, eller oppleve at kjønnsidentiteten er flytende og kan endre seg over tid. Noen identifiserer seg ikke med noen kjønnskategori i det hele tatt.

Mange ikke-binære foretrekker kjønnsnøytrale pronomen, som *hen* eller *de/dem*, mens andre kan i tillegg bruke *hun* og/eller *han*. Begreper som ofte brukes for å beskrive ikke-binær identitet inkluderer *kjønnsflytende*, *kjønnsfri* og *ukjønnet*.

Den internasjonale ikke-binærdagen markeres 14. juli – midt mellom den internasjonale kvinnedagen 8. mars og mannsdagen 19. november.

## Se også

* Transkvinne
* Transmann

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Non-binary genders – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Mark Esper

| Mark Esper |
| --- |
|  |
| Født | 26. apr. 1964 (62 år) Uniontown |
| Beskjeftigelse | Lobbyist, offiser, behördenleiter  |
| Embete | * United States Secretary of the Army (2017–2019)
* USAs forsvarsminister (2019–2020)
* forsvarsminister
 |
| Utdannet ved | Harvard Kennedy School United States Military Academy George Washington University Laurel Highlands High School |
| Parti | Det republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Utmerkelser | Legion of Merit Bronze Star Medal Frigjøringsmedaljen Medaljen for frigjøring av Kuwait |
| Signatur |
|  |
|

---

Mark Esper på Commons |

**Mark Thomas Esper** (født 26. april 1964) er en amerikansk politiker og tidligere næringslivsleder som var USAs forsvarsminister fra 23. juli 2019 til 9. november 2020.

Esper var arméminister (secretary of the Army) fra 2017 til 2019. Før dette var han direktør for myndighetskontakt i Raytheon. 18. juni 2019 utpekte USAs president Donald Trump Esper til å bli forsvarsminister.

## Karriere

Esper tjenestegjorde som infanterioffiser i 101. luftbårne divisjon og deployerte for Gulf-krigen. Hans bataljon var en del av den berømte «venstre hook» som førte til nedkjempelsen av den irakiske hæren. For hans handlinger ble Esper tildelt flere krigsdekorasjoner, herunder en Bronze Star. Han var senere kompanisjef for et luftbårent kompani i Europa, og stipendiat i Pentagon. Esper var i aktiv tjeneste i over ti år før han gikk over til District of Columbia Army National Guard og senere hærreserven, til slutt med graden oberstløytnant.

## Referanser
# Indisk mat

Typisk nordindisk mat
**Indisk mat** er et samlebegrep for mat og matkultur fra de ulike kulturene på Det indiske subkontinent. Felles for de fleste typene indisk mat er den utstrakte bruken av sauser som er smakssatt med sterke og/eller søte krydder.

Av de ulike typene indisk mat kan nevnes nordindisk mat (inkludert panjabisk mat), bengalsk mat og sørindisk mat (inkludert tamilsk mat).

Hovedingrediensen i nordindisk mat er hvete, mens ris brukes i sørindisk og bengalsk mat. Det brukes minst 60 forskjellige belgfrukter, mest bønner og linser.

Viktige kryddere er chili, sorte sennepskorn, karve, gurkemeie, dyvelsdrek, bukkehornkløver, ingefær og koriander. I søte retter brukes det kardemomme, kanel, muskatnøtter og rose-essens.

## Indisk mat i utlandet

Storbritannia har en sterke tradisjoner med indisk mat som følge av det britiske kolonistyret i India. På 1900-tallet kom det dessuten mange fremmedarbeidere fra Bangladesh. Gaten Brick Lane i London er kjent for sine mange indiske (bengalske) restauranter.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Fordampning

Vanndamp som har fordampet og forsvunnet fra varm te kondenserer til synlige vanndråper kalt damp. Vann i gassform er usynlig, men skyene av vanndråper er et bevis på at fordampning følges av kondensasjon.
**Fordampning** eller **evaporasjon** (fra latin *evaporatio*) er den prosessen hvorved et stoff i væskeform mottar nok energi til å gå over i gassform. En høy konsentrasjon av det fordampende stoffet i den omkringliggende gassen bremser fordampningen betydelig, for eksempel når fuktighet påvirker hastigheten på fordampning til vannet.

Den energien som væsken mottar under fordampning går med til å gi atomer eller molekyler den bevegelsen som trengs for å unnslippe overflata. Det definerer væskens fordampningsvarme. Når molekylene i væsken kolliderer, overfører de energi til hverandre basert på hvordan de kolliderer. Når et molekyl nær overflaten absorberer nok energi til å overvinne damptrykket, vil det unnslippe og gå inn i luften rundt som en gass. Under fordampningen er det således de molekylene som beveger seg raskest (og som har den høyeste temperaturen) som unnslipper. Dermed går gjennomsnittshastigheten for de resterende molekylene ned, og væsken avkjøles. Det kan erfares når en kommer ut av dusjen og fordampningen gir en avkjølende virkning på huden.

Hvis fordampning finner sted i et lukket kammer, vil de molekylene som unnslipper hope seg opp over væsken. Det dannes en gass over væskeoverflaten, og en toveis utveksling av molekyler mellom gass og væske kommer i stand. Hvis energi stadig tilføres slik at temperaturen øker, stiger damptrykket til gassen. Når utvekslingen av molekyler mellom gass og væske er nådd en likevekt, sies gassen å være «mettet». Trykket til gassen varierer derfor med temperaturen og er gitt ved Clausius-Clapeyron-ligningen.

En væske vil koke når dens damptrykk er lik lufttrykket. Da damptrykket avtar med temperaturen, vil en væske ha lavere kokepunkt på et sted hvor lufttrykket er lavere, for eksempel på fjellet.

Fordampning kan brukes til å skille stoff i en blanding fra hverandre. Oppvarming av blandingen fører til at de mer flyktige komponentene (for eksempel vann) fordamper og etterlater en mindre flyktig rest.

Den motsatte prosessen, altså at damp går over til væske, kalles kondensasjon. Fordampning kan også skje fra et fast stoff, og kalles da sublimasjon.

Destillasjon foregår ved å fordampe og deretter kondensere væske.

Faseoverganger i materie| TilFra | Faststoff | Væske | Gass | Plasma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Faststoff |  | Smelting | Sublimasjon |  |
| Væske | Frysing |  | Fordampning |  |
| Gass | Deposisjon | Kondensasjon |  | Ionisering |
| Plasma |  |  | Plasma-rekombinasjon |  |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Evaporation – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Filippinergropa

Filippinergropa er markert på kartet midt i bildet.
Filippinergropa
**Filippinergropa**, eller **Angelo Tayag**, (også kalt filippinerdypet, Mindanao-gropa og Mindanao-dypet) er en dyphavsgrop øst for Filippinene.

Filippinergropas lengde er omkring 1320 km og med en bredde på 30 km fra midten av den filippinske øya Luzon i sørlig retning. Filippinergropas dypeste punkt er Galathea-dypet, som har en dybde på 10 540 meter og er dermed det tredje dypeste punkt i verden.

## Referanser
# Habitat

Korallrev er habitat for mange marine arter
Alpesteinbukkens habitat er høyfjellet
**Habitat** (levested) brukes i økologien for å beskrive det miljøet artene velger å holde til i. Det vil si det området der de fysiske og biologiske forholdene er best i samsvar med artens spesifikke krav til livsmiljø. Fjellrev er i så måte et eksempel på en art hvis habitat er terrestrisk og ofte synonymt med platåer i høyfjellet eller polare landområder på høye breddegrader med subarktisk- eller arktisk klima og rikelig nok tilgang på byttedyr (for eksempel lemen, fugleegg og fugler) som trives i det samme habitatet.

Mens et habitat er stedet der en art fins, er biotop stedet der et samfunn av arter fins. Tap av habitat er en vanlig årsak til at arter dør ut. Mange arter er nå utrydningstruet fordi habitatene går tapt. Eksempler er blomsterenger som erstattes av kornåkre, byggefelt og veier, eller tropisk regnskog som erstattes med oljepalmeplantasjer.

Innenfor et biotop kan en art ha flere habitater.

Habitat brukes også i andre sammenhenger, for eksempel om FNs bosettingsprogram

## Se også

* Biom
* Økosystem
* Økoregion
* Økosone
* Terrestrial
* Fossorial
* Trelevende
* Limnisk
* Marin

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Habitats – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Sukrose

**Sukrose**, også kalt **rørsukker** eller **sakkarose**, er en sukkertype som utvinnes fra sukkerrør og sukkerbete. Det er dette sukkeret som brukes som søtningsstoff og konserveringsmiddel i matlaging. I dagligtale kalles sukrose «vanlig sukker» eller rett og slett «sukker», men i organisk kjemi brukes ordet *sukker* også om flere andre søte og spiselige karbohydrater. Råsukkeret raffineres til handelsvarer som farin, raffinade (sukkerbiter), kandissukker, brunt sukker, sirup og melis. Avfallsproduktet melasse inneholder omtrent 50 % sukrose.

Rørsukker er et disakkarid av monosakkaridene druesukker (glukose) og fruktsukker (fruktose) og har den kjemiske formelen C12H22O11. Molekylet reagerer spontant med vann:

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
C12H22O11
(rørsukker) |   +   |
H2O
 (vann) |   →   |
C6H12O6
(druesukker) |   +   |
C6H12O6
(fruktsukker) |

Hydrolysereaksjon har imidlertid så høy aktiveringsenergi at det kan gå år før en nevneverdig mengde brytes ned. For å få reaksjonen til å gå raskere kan en katalysator tilsettes, for eksempel enzymet sukrase, eller syrer som sitronsyre eller eddik.

## Eksterne lenker

* (en) Sucrose – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Sugar – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Chen Cheng

| Chen Cheng |
| --- |
|  |
| Født | 4. jan. 1897 Qingtian |
| Død | 5. mars 1965   (68 år) Taipei |
| Beskjeftigelse | Militært personell, politiker  |
| Embete | * Vice President of the Republic of China (1954–1965)
* Republikken Kinas statsminister (1950–1954)
* Republikken Kinas statsminister (1958–1963)
* Republikken Kinas statsminister (1963–1963)
* Republikken Kinas statsminister (1950–1954)
 |
| Utdannet ved | Militærakademiet i Whampoa |
| Ektefelle | Tan Xiang (1932–1965; avslutningsårsak: personens død) |
| Barn | Chen Li-an |
| Parti | Kuomintang |
| Nasjonalitet | Qing-dynastiet (–1912; avslutningsårsak: regimeendring) Republikken Kina (1912–1949) Taiwan (1949–) |
| Utmerkelser | Storkors av Solordenen |
|

---

Chen Cheng på Commons |

**Chen Cheng** (tradisjonell kinesisk: 陳誠; forenklet kinesisk: 陈诚, pinyin: *Chén Chéng*; født 4. januar 1897 i Qingtian i prefekturet Lishui i provinsen Zhejiang i Kina, død 5. mars 1965 i Taipeh) var en kinesisk politisk og militær leder.

Han var en av de mest sentrale av Den nasjonale revolusjonshærs generaler under den annen sino-japanske krig og den kinesiske borgerkrig. Etter at han dro til Taiwan ved slutten av borgerkrigen, ble han guvernør for Taiwan, så visepresident og så statsminister for Republikken Kina.

Under Chiang Kai-shek bidro han til å iverksette et viktig landreformprogram.

## Litteratur

* Edwin Pak-Wah Leung (utg.): *Political Leaders of Modern China: A Biographical Dictionary.* Greenwood Publishing, 2002, ISBN 0-313-30216-2, s. 13 f.

## Eksterne lenker

* (en) Chen Cheng – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Marskalk

Den svenske feltmarskalken Carl Gustaf Rehnskiöld
**Marskalk** (fra middelnedertysk *marschalk*, tysk *Marschall*, av gammelhøytysk *marahscalc*, «heste-, stalltjener»), også som **marsk**, betyr i militær sammenheng tittelen for en «feltherre» og betegner general av øverste grad som leder en hær under krig (og i noen tilfeller flyvåpen), jf. feltmarskalk, generalfeltmarskalk.

Ved et hoff er det tittelen til den øverste embetsmannen, «hoffmarskalken».

Begrepet oppsto i tidlig middelalder i Europa og betydde opprinnelig den som var ansvarlig for hestene. Senere ble det offisersgrad og deretter betegnelse for ulike andre embeter. Da marskalker ble medlemmer av middelalderens domstoler, økte omdømmet. I Danmark hadde marsk Stig Andersen Hvide (død 1293) den høyeste posisjonen etter kongen.

Tjenestebiler for marskalken (*city marshal*) i Las Vegas.
I Sverige anvendes «marskalk» på ulikt vis, med «riksmarskalk» (i høymiddelalderen i Sverige het det også «riksmarsk»), mens «lantmarskalk» var tittelen på adelens talsmann i den svenske ståndsriksdagens tid. Marskalk av Frankrike (*Maréchal de France*) er den mest prestisjefylte militære tittelen i Frankrike.

Ordet ble tidligere også brukt om de to æresvaktene som deltok i bisettelser som kistens voktere, utstyrt med marskalk-staver med sørgeflor. Skikken holdt seg enkelte steder i Norge til utpå 1900-tallet.

## Rettsmyndighet

Marskalk (engelsk: *marshal*) er også en tittel på rettshåndhever (politi) i enkelte byer i USA og andre steder, også som en del av tittel i sammensetninger som *Provost-Marshal* og annet. Marskalken blir utnevnt av byens ledelse (bystyre eller magistrat).

## Referanser

## Se også

* Marskalk av Frankrike
* *U.S. Marshals Service*
* *Sheriff*
# Film i USA

Hollywood-skiltet i Hollywood.
**Film i USA** har siden 1920-tallet dominert den globale filmindustrien med et bredt utvalg filmer, både kunstnerisk og teknisk banebrytende.[*trenger referanse*] Dette har bidratt til at det i den amerikanske kulturen finnes en inngrodd filmentusiasme.

Takket være interessen for filmkunsten, og naturligvis den lave prisen, ble det mer og mer populært å gå på kino i USA. Man besøkte disse såkalte *Nickelodeons*, der det kostet en *nickel* (5 cent) for å se en film.[*trenger referanse*]

Den mest fremgangsrike filmen fra denne perioden er sannsynligvis kjærlighetshistorien mellom Scarlett O'Hara og Rhett Butler i *Tatt av vinden*, en film som selv i dag holder rekorden i antall kinobesøkende.

Denne trenden kulminerte på 1950-tallet. Det var da fjernsynsapparatet fikk sitt gjennombrudd og nå hadde hver mann sin egen «mini-kino», dermed ble *Nickelodeons* etterhvert overflødige.

Den amerikanske filmindustrien tilpasset sin produksjon og begynte med å spille inn storfilmer som publikum simpelthen ikke kunne oppleve fullt ut på sine små TV-apparater. Eksempel på filmer fra 1950- og 1960-tallet er *Spartacus*, *Cleopatra* og *Ben-Hur*. Eksempel på innovasjoner er bredformater som Cinemascope og økt antall fargefilmer.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.