Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Palinuridae

| Palinuridae
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Palinuridae Latreille, 1802 |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Leddyr  |
| Klasse | Krepsdyr  |
| Orden | tifotkrepser  |
| Økologi
 |
| Habitat
 | hav
 |
| Inndelt i |
|  |

**Palinuridae** er en familie av såkalte **klippehummere** eller «spiny lobsters», innenfor infraordenen Achelata (languster og klippehummere) blant tifotkrepser. Gruppen omfatter 13 slekter, og har tatt opp i seg deler av den tidligere infraordenen Palinura (languster).

## Taksonomisk plassering

Taksonomien til storkreps er komplisert og under stadig revisjon. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En moderne oppdatering av systematikken etter 2013-revisjonene følger her *WoRMS*-databasen..

* Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter
	+ KLASSE storkreps (Malacostraca) - +30.000 arter Latreille, 1802
		- Underklasse Eumalacostraca - +22.000 arter Grobben, 1892
			* Usikker overorden Eucarida Calman, 1904
				+ Orden tifotkrepser (Decapoda) - 2.700 slekter, 15.000 arter Latreille, 1802
					- Underorden kreps og krabber Reptantia = Macrura Reptantia
						* Infraorden languster og klippehummere Achelata
							+ Familie klippehummere Palinuridae «spiny lobsters»  Latreille, 1802
								- *Slekt Araeosternus*
								- *Slekt Jasus* Parker, 1883
								- *Slekt Justitia* Holthuis, 1946
								- *Slekt Linuparus* White, 1847
								- *Slekt Nupalirus* Kubo, 1955
								- *Slekt Palibythus* Davie, 1990
								- *Slekt Palinurellus* von Martens, 1878
								- *Slekt Palinurus* Weber, 1795
								- *Slekt Palinustus* A. Milne-Edwards, 1880
								- *Slekt Panulirus* White, 1847
								- *Slekt Projasus* George & Grindley, 1964
								- *Slekt Puerulus* Ortmann, 1897
								- *Slekt Sagmariasus* Holthuis, 1991
							+ Familie Scyllaridae «slipper lobsters»  Latreille, 1825
							+ Familie Synaxiidae «furry lobsters»  Bate, 1881

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Palinuridae* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Palinuridae* i Encyclopedia of Life

* (en) *Palinuridae* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Palinuridae* hos Artsdatabanken

* (sv) *Palinuridae* hos Dyntaxa

* (en) *Palinuridae* hos Fossilworks

* (en) *Palinuridae* hos ITIS

* (en) *Palinuridae* hos NCBI

* (en) *Kategori:Palinuridae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Palinuridae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Palinuridae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Lov og rettferdighet

| Lov og rettferdighet |
| --- |
|  |
| Land | Polen |
| Leder(e) | Jarosław Kaczyński  |
| Grunnlegger(e) | Lech Kaczyński  |
| Grunnlagt | 13. juni 2001 |
| Erstatter | Akcja Wyborcza Solidarność  |
| Hovedkvarter | Warszawa  |
| Ungdomsorg. | Forum Młodych PiS  |
| Antall medlemmer | 45 000  (2021) |
| Ideologi | Nasjonalkonservatisme, høyrepopulisme, EU-skepsis |
| Politisk posisjon | Høyresiden  |
| Nettsted | www.pis.org (pl) |
| Polens senat |

34 / 100
 (Tiende europaparlament) |
| Sejm |

180 / 460
 (**når?**) |
|

---

Lov og rettferdighet på Commons |

**Lov og rettferdighet** (eller **Rett og rettferd**, polsk: Prawo i Sprawiedliwość , forkortet *PiS*) er et nasjonalkonservativt og høyrepopulistisk politisk parti i Polen. Det har et polsk-nasjonalt, katolsk, antirussisk og EU-skeptisk utsyn. Partiet ble grunnlagt i 2001 av tvillingbrødrene Lech og Jarosław Kaczyński.

Partiet fikk i 2015 flertall i begge kamrene i det polske parlamentet. Samme år ble partiets kandidat Andrzej Duda valgt til Polens president. Lov og rettferdighet fortsatte med den lovgivende og utøvende makten i Polen også etter valget i 2019, og partiet har gått langt i å gripe inn i sammensetningen av domstolene og øvet kontroll med de statlige allmennkringkasterne. Polen har under partiets styre blitt beskrevet av enkelte som et «illiberalt demokrati».

I Europaparlamentet har partiet 27 representanter, som alle er tilsluttet Europeiske konservative og reformatorer.

## Politisk plattform

PiS går inn for å skjerpe straffene for forbrytelser mot liv, helse og eiendom. Partiet postulerer for en effektivisering av statlige institusjoner og en skarp kamp mot korrupsjon. Det støtter integrasjon med EU på betingelser som kan være fordelaktige for Polen. Partiet går inn for økonomisk proteksjonisme og en nokså stor statlig innblanding i økonomien. PiS har også støttet de polske soldaters deltagelse i Irak.

Partiet motsetter seg legalisering av eutanasi, abort, mindre skadelige rusmidler, samt registrert partnerskap blant homofile par. Et annet tema som partiet er opptatt av er mangelen på oppgjør med landets sosialistiske fortid.

PiS går derimot inn for å opprettholde gratis skolegang og helsetjeneste, publisere navnene til PRL-agenter, og har foreslått å gjeninnføre dødsstraff.

Opposisjonspolitikere fryktet en økende internasjonal isolasjon av Polen etter at PiS kom til makten, på grunn av partiets angivelige nasjonalisme. Åtte tidligere utenriksministre i Polen skrev et åpent brev der de oppfordret Kaczyński-brødrene til å forbedre forholdet til Tyskland og Frankrike.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (pl) Offisielt nettsted

* (en) Prawo i Sprawiedliwość – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (pl) Lov og rettferdighet på Facebook

* (pl) Lov og rettferdighet på Flickr

* (pl) Lov og rettferdighet på Instagram

* Lov og rettferdighet på Threads

* (pl) Lov og rettferdighet på YouTube

* (pl) Lov og rettferdighet på X (tidligere Twitter)
# Det franske kjøkken

Matvarer fra regionen Franche-Comté.
**Det franske kjøkken** er mat fra Frankrike. Den er utviklet gjennom mange hundre år med sosial og politisk forandring. I middelalderen ble det kjennetegnet av ekstravagante banketter med utførlig utsmykkede og sterkt krydrete matretter som ble laget av kokker som Guillaume Tirel. Under den franske revolusjonen minket bruken av krydder og den ble etterhvert erstattet av urter og mer raffinerte matlagingsmetoder der kokker som François Pierre La Varenne viste vei og som senere ble ytterligerer videreutviklet av kokker i tjeneste hos Napoleon, som for eksempel Marie-Antoine Carême.

Det franske kjøkken ble på 1900-tallet definert av Georges Auguste Escoffier og det ble den moderne versjonen av *haute cuisine.* Escoffier utelot imidlertid mye av den karakter som man finner i mange av Frankrikes regioner. Gastronomisk turisme og Guide Michelin bidro senere til å opphøye landsbygdens og borgerskapets mat samt innflytelsen fra etniske minoriteter, for eksempel baskisk innflytelse på sørvestfransk mat.

Ingredienser og matretter varierer fra region til region. Det finnes mange kjente lokale retter som er opphøyd til både nasjonal og regional standard. Ost og vin er en viktig del av kosten og disse har også mange regionale og nasjonale innslag med varianter som reguleres i loven om kontroll av geografisk opphav *Appellation d'origine contrôlée* (AOC).

Fra 2010 er *det franske kjøkken* oppført på UNESCOs liste over Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Cuisine of France – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Libyas riksvåpen

**Libyas riksvåpen** fra 1977 til 2011 bærer statens navn på arabisk, og viser en falk, som er symbolet for stammen Quraisj som Muhammed tilhørte. På brystet har falken et grønt skjold. Falken sitter på et bånd med teksten اتحاد الجمهوريات العربية (*ittiħād al-jumhūriyyāt al-`arabiyya* – "Føderasjonen (bokstavelig: *Union*) av Arabiske Republikker").

Riksvåpenet fra 1977 ble tatt i bruk etter at føderasjonen med Egypt og Syria ble oppløst. Etter 2011 ble dette riksvåpenet tatt ut av bruk, og pr. 2017 er det ikke definert et nytt fra offisielt hold. De statlige etatene bruker ulike symboler.

## Tidligere riksvåpen

Eldre versjoner av Libyas riksvåpen inneholder det arabiske symbolet Saladins ørn, som også er i riksvåpenet til Egypt, Irak og Palestina.

* Italienske Libya 1940 - 1943
* Kongedømmet Libya 1951 - 1969
* 1969 - 1971
* Føderasjonen av Arabiske Republikker 1972 - 1977

## Statssymboler siden 2011

Det nasjonale overgangsrådet tok i bruk Stjerne og halvmåne i 2011. Symbolet har vært i bruk siden, i ulike utforminger.

* Tidlig versjon av det nasjonale overgangsrådets segl 2011
* Det nasjonale overgangsrådets segl 2011-2012
* Stjerne og halvmåne brukt i libyske pass siden 2013
* Merke brukt av Tobruk-regjeringen og deres øverstkommanderende Khalifa Haftar

## Referanser
# Muḥammad al-Maqariyaf

| Muḥammad al-Maqariyaf |
| --- |
|  |
| Født | 1940 Benghazi |
| Beskjeftigelse | Samfunnsøkonom, diplomat, politiker, skribent  |
| Embete | * Ambassadør
* Member of the General National Congress of Libya
 |
| Utdannet ved | Universitetet i Benghazi |
| Parti | Nasjonal front National Front for the Salvation of Libya |
| Nasjonalitet | Libya |
|

---

Muḥammad al-Maqariyaf på Commons |

**Muḥammad Yūsuf al-Maqariyaf** (arabisk: محمد يوسف المقريف; født 1940 i Benghazi, Libya), også stavet *Mohammed Yousef (el)-Magariaf* , er en libysk politiker for Nasjonalfronten for Libyas frelse (til 2012) og Nasjonalfrontpartiet som sitter i Libyas nasjonalkongress for Agedabia. Han tjente som nasjonalkongressens president fra dens første møte i august 2012 til han sa fra seg stillingen i mai 2013. I denne stillingen var han Libyas *de facto*-statsoverhode, helt til han ble nektet å holde den på grunn av hans tidligere stilling som ambassadør for Gaddafi-regimet på 1970-tallet.[*trenger referanse*]

Al-Maqariyaf leder Nasjonalfrontpartiet, som vant tre seter i nasjonalkongressen i det libyske valget i 2012 og var tidligere kjent for å ha grunnlagt og vært den første lederen til Nasjonalfronten for Libyas frelse, som satte seg imot regimet til Muammar al-Gaddafi.[*trenger referanse*]

## Referanser
# Khoisanspråk

Kart som viser utbredningen av khoisanspråk
**Khoisanspråkene** er en gruppe afrikanske språk. Tidligere ble khoisan regnet for å være en språkfamilie, men regnes nå heller for å være et antall familier ikke i slekt med hverandre eller med andre omkringliggende språk, men som sammen utgjør et språkområde. Historisk sett ble de talt av khoikhoi og san. I dag tales de i Kalahari-ørkenen i sørvestlige Afrika, og i en liten del av Tanzania. Det eneste vidstrakte språket er nama, med en kvart million brukere. Sandawe kommer på andreplass, med 40 000, og ju har 30 000. Mange av språkene minsker i utbredelse, og er sjeldne og/eller utdøende – noen av språkene er allerede utdødde.

Khoisanspråk er mest kjent for bruken av klikk-konsonanter som fonemer. Språket ju/'hoan har 30 klikk-konsonanter og rundt 90 forskjellige fonemer. Språkene !Xóõ og ‡Hõã er like komplekse. De eneste andre språkene som bruker slike klikkelyder, er de nærliggende bantu-språkene.

## Eksterne lenker

* Ethnologue.com (oversikt over khoisan-språk)
# Stor busthirse

| Stor busthirse
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Setaria italica* (L.) P. Beauv. |
| Populærnavn |
| stor busthirse, kolbehirse |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | enfrøbladete planter  |
| Orden | grasordenen  |
| Familie | grasfamilien  |
| Underfamilie | Panicoideae  |
| Tribus | Paniceae  |
| Slekt | busthirseslekta  |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | kulturplante
 |
| Utbredelse:
 | dyrket og forvillet i store deler av verden
 |

**Stor busthirse** (*Setaria italica*) er en ettårig grasart.

## Galleri

* Aks og blad
* Hirseåker i Bangladesh
* Hirsekolbe for fugler
* Frø

## Litteratur

* B. Mossberg og L. Stenberg (2016). *Gyldendals store nordiske flora*. Gyldendal. s. 880. ISBN 978-82-05-42485-2.
* «*Setaria italica* stor busthirse». *Fremmedartsbasen 2018*. Artsdatabanken. Besøkt 25. april 2022.
* «*Setaria italica*». *Plants of the World Online*. Kew Science. Besøkt 14. april 2022.
* «*Setaria italica*». *Flora of China*. Besøkt 14. april 2022.
* Houyuan Lu m.fl. (2009). «Earliest domestication of common millet (*Panicum miliaceum*) in East Asia extended to 10,000 years ago». *Proc. Natl. Acad. Sci. USA*. 106 (18): 7367–7372. PMC 2678631 . PMID 19383791. doi:10.1073/pnas.0900158106.
* J.M.J. de Wet, L.L. Oestry-Stidd og J.I. Cubero (1979). «Origins and evolution of foxtail millets (*Setaria italica*)». *Journal d'agriculture traditionnelle et de botanique appliquée*. 26 (1): 53–64. doi:10.3406/jatba.1979.3783.

## Eksterne lenker

* (en) *stor busthirse* i Encyclopedia of Life

* (en) *stor busthirse* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *stor busthirse* hos Artsdatabanken

* (sv) *stor busthirse* hos Dyntaxa

* (en) *stor busthirse* hos ITIS

* (en) *stor busthirse* hos NCBI

* (en) *stor busthirse* hos The International Plant Names Index

* (en) *stor busthirse* hos Tropicos

* (en) *stor busthirse* hos GrassBase

* (en) *Kategori:Setaria italica* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Setaria italica* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons