Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tradisjonell kinesisk medisin

Tradisjonelt kinesisk apotek i Hongkong.
**Tradisjonell kinesisk medisin** (TKM, kinesisk: 中医 eller 中药学, pinyin: *Zhongyi* respektive *Zhongyaoxue*) omfatter en rekke forskjellige tradisjonelle medisinske behandlinger som har sin opprinnelse i Kina. TKM er akseptert som en fullverdig del av det offisielle helsevesen i Kina og i Øst-Asia, men regnes som alternativ behandling i det meste av den vestlige verden.

TKM inkluderer behandlinger som bl.a. kinesisk urtemedisin, akupunktur, kostholdsterapi og tuina- og shiatsu-massasje. Qi Gong og Taijiquan er også nært forbundet med TKM. TKM sies å være utviklet gjennom flere tusen år, og er basert på omhyggelige observasjoner av samspillet mellom naturen; kosmos, og menneskekroppen. Blant de viktigste, underliggende teoriene er filosofien om Yin og yang, og Qi, de fem elementene (wu xing), kroppens meridiansystem, Zang Fu, de seks bekreftelsene, fire nivåene osv. Moderne TKM ble systematisert på 1950-tallet i Folkerepublikken Kina under Mao Zedong.

Ifølge tradisjonen er Yin og yang to motsatte, polære kvaliteter som er avhengig av og utfyller hverandre. Qi er vital energi, og den sirkulerer i kroppen i kanaler som kalles meridianer. En forutsetning for god helse er at det er nok Qi i kroppen og at den flyter fritt. Disse hypotesene oppsto før vitenskapen hadde kartlagt menneskets biologi, og innenfor vitenskapen er det ingen funn som tilsier at meridianer eller Qi er reelle fenomener.

## Helsesamarbeid Norge-Kina og TKM

Norge og Kina undertegnet i 2002 en treårig handlingsplan om helsesamarbeid hvor også TKM inngår. Akupunktur er antagelig den behandlingen innen TKM som nordmenn kjenner best til. Urtemedisin er ikke mindre viktig innen TKM, men på grunn av Norges restriktive, juridiske rammeverk vis-à-vis import og bruk av medisinske urter, er det akupunktur samarbeidet fokuserer på. I Kina er både TKM og vestlig medisin offisielt akseptert.

NAFKAM fikk som oppgave av Helsedirektoratet å ivareta det faglige ansvaret for denne delen av samarbeidet. Hovedområdene for dette samarbeidet var:

* Kunnskapsformidling om TKM til norske forskere, helsepersonell og alternative behandlere gjennom samarbeid med for eksempel The Cochrane Collaboration.
* Samarbeid i forskning og utdannelse relatert til TKM. Tilrettelegge forskning på kliniske problemer, med hensikt å muligens integrere TKM-praksis med norsk helsevesen.
* Se på muligheter for å bruke TKM i behandling av psykisk helse, inkludert depresjon. Utveksling av helsepersonell, behandlere og studenter med fokus på integrasjon av TKM og vestlig medisin.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Yinxu

Yinxu: Utgravnings- og museumsområde
Del av Fu Hao-graven
**Yinxu** (kinesisk: 殷墟; pinyin: *Yīnxū* = «Yin-ruinene») antas å være restene etter den siste hovedstaden under Shang-dynastiet i Kina, den periode som også kalles Yin-dynastiet. Beliggenheten er nord i provinsen Henan, i landsbyen Xiaotun i distriktet Yindu nær den moderne byen Anyang.

Her er en modell av en hovedhall, en imitasjon av et keiserpalass, og en replika av gravkammeret til general Fu Hao.

Funnene av mange store graver bekrefter at Yin var Shang-dynastiets åndelige og kulturelle senter. Noen av gravene var mer enn 20 meter dype. En av de mest bemerkelsesfulle graver var for Fu Hao (død ca. 1250 f.Kr.), hustru til den 21. Shang-herskeren, Wu Ding. Hun var den første kvinnelige general i kinesisk historie. Denne graven var, i motsetning til alle de andre, ikke vært utsatt for gravplyndring. Den hadde seks hundeskjeletter og minst 16 menneskeskjeletter ved siden av Fu Faos eget, mer enn 440 bronsegjenstander, nesten 600 utskjæringer av jade, stein eller bein, og rundt 7 000 pengeskjell.

Det ble også funnet mange orakelbein i Yinxu, særlig i utgravningsfelt nr. 127, der 17 096 orakelinskripsjoner ble funnet.

Yinxu kom med på UNESCOs leste over verdensarven i 2006.

## Eksterne lenker

* UNESCOs beskrivelse av Yinxuutgravingene
# Keiser Shun

**Keiser Shun** (regjerte angivelig fra 2258 til 2211 f.Kr.) er en mytisk kinesisk hersker, en av legendenes tre opphøyede keisere og fem vise konger. Han omtales også som **Den store Shun**, **Yu Shun** og som **Youyu-shi**. Han ble født som **Yao Chonghua**.

Han hadde byen Puban (i dagens Shanxi) som sin hovedstad. Han ble gitt herskerstaven av keiser Yao i en alder av 53 og døde da han var 100, etter å ha overdratt makten til Yu den store.
# Yu (konge)

Fremstilling av Yu den store, ifølge mytene grunnleggeren av Xia-dynastiet.
**Yu** (kinesisk: 禹, pinyin: *Yǔ*) er i kinesisk mytologi den første kongen av Xia-dynastiet. Han var sønn av Gun og far til Qi.

Yu ble ifølge mytene født ut av sin døde fars mage i en drages skikkelse.

Akkurat som sin far forsøkte Yu å kontrollere den storflommen som truet landet. Men til forskjell fra faren lyktes han i det, med bistand av Huang-Di. Med meget besvær klarte han å styre alle jordens vannveier. Han beseiret også en rekke monstre (bl.a. den nihodete slangen Xiangliu) og nedtegnet verdens geografi.
# Yanshanfjellene

**Yanshan** eller **Yanfjellene** (kinesisk: 燕山, pinyin: *Yānshān*) er en fjellkjede nord i Kina. Fjellene strekker seg fra elven Chaobei i vest og Shanhaipasset i øst. Fjellene består av kalkstein, granitt og basalt.

Fjellene når opp i høydet på fra 400 til 1 000 moh. Høyeste topp er Wuling på 2 116 m i fylket Xinglong.

Fjellkjeden brytes opp av flere trange pass, som Gubei-passet, Xifeng-passet og Leng-passet. Den delen av Den kinesiske mur som tiltrekker seg flest besøkende, Badaling nordvest for Peking, ligger i denne fjellkjeden.
# Islamsk vitenskap

**Islamsk vitenskap** eller **arabisk vitenskap** er en fellesbetegnelse på den vitenskap som ble utviklet og benyttet i islams gullalder som er datert fra ca 800-1250 Selv om det betegnes islamsk vitenskap kom også enkelte kristne og jøder som ble klassifisert under samme terminologi.

## Islamsk vitenskap i middelalderen

Islamsk vitenskap bygger på den teknologiske og teoretiske utviklingen arabere, indere, grekere og persere hadde gjort tidligere.
På flere felter ble det gjort store framskritt, spesielt:

* Matematikk
* Astronomi
* Medisin
* Fysikk og kjemi
* Geografi og kartografi

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Finger

Fingrene er de fem bevegelige lemmene på en hånd. Tomlene er plassert slik at de kan bøyes i en annen retning enn resten av fingrene.
En **finger** er et av de bevegelige lemmene som sitter ytterst på hånden hos mennesker og visse andre arter, som aper. Fingrene brukes blant annet til å føle med og til å gripe med. Ytterst på fingrene sitter neglene. De skal beskytte fingrene som er veldig følsomme. Det er tre ledd i en finger.

Mennesker er utstyrt med tomler, som er plassert slik at de kan bøyes i en annen retning enn resten av fingrene. Dette gir bedre gripemuligheter og dermed bedre evne til å påvirke og håndtere gjenstander.

## Anatomi

Skjelettet i forlemmene til flere pattedyr: orangutang, hund, gris, storfe, tapir og hest.
### Fingrene på en menneskehånd

* Tommel, første finger, på latin *pollex* eller *digitus primus*
* Pekefinger, andre finger, på latin *digitus II* eller *index*
* Langfinger, tredje finger, på latin *digitus (manus) medius, digitus (manus) tertius* eller *digitus (manus) III*
* Ringfinger, fjerde finger, på latin *digitus medicinalis, digitus annularis, digitus quartus* eller *digitus IV*
* Lillefinger, femte finger, på latin *digitus minimus* eller *digitus quintus*

Metakarpene, mellomhåndsbeina, forbinder håndrota med hver av de fem fingrene.

### Fingeravtrykk

Utdypende artikkel: Fingeravtrykk

Fingeravtrykk er avtrykk av hudlinjene, papillarlinjene, på innsiden av fingrene. Papillarlinjene finnes hos menneskene og apene på hele innsida av hendene og på undersida av føttene. De danner mønstre med detaljer som er forskjellige hos alle mennesker (også eneggede tvillinger), og samme detaljkombinasjoner finnes heller ikke på to forskjellige fingrer hos samme individ.

## Se også

* Hånd
* Fingeravtrykk
* Fingerdyr (gnageape), fingerfrosk

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Fingers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Fermentering

Pågående gjæringsprosess
**Gjæring**, eller **fermentering**, er en katabolsk prosess, det vil si nedbryting av organiske forbindelser til enklere kjemiske forbindelser ved hjelp av enzymer. Vanligvis sikter det til nedbrytningen av sukkerarter, men det kan også omfatte nedbrytning av nitrogenholdige stoffer, for eksempel proteiner. Den viktigste formen for gjæring er melkesyregjæring som foregår i alle levende celler. Prosessen som fører til dannelse av alkohol foregår bare i gjærceller under anaerobe forhold.

Gjæring brukes til foredling og konservering av ferske drikke- og matvarer.

Prosessen brukes til å produsere vin, øl, og eddik, men gjæring brukes også for bevaring ved produksjon av melkesyre i sur mat slik som sure agurker, kimchi og yoghurt. Vitenskapen om gjæring er kjent som zymologi (gjæringslære).

Fermentering er også en gjæringsprosess der det foregår en nedbrytning av proteiner. Prosessen skyldes mikroorganismer som naturlig finnes på for eksempel fisk; da har melkesyrebakteriene en sentral rolle. I fermenteringsprosessen spalter mikroorganismer stivelse og sukker, og det dannes smaks-og aromastoffer. Eksempel på fermentert fisk er rakfisk, gammelsaltet sei, surstrømming og gjæret fiskepasta, som brukes i flere asiatiske land. Sauerkraut er fermentert kål. Norsk gammelost og pultost er fermenterte oster.

## Se også

* Foredling
* Matkonservering
* Gjær

## Referanser
# Dukkha

**Dukkha** (sanskrit og pāli: दुक्ख, «utilfredshet» eller «lidelse») eller **dukha** er et begrep innenfor indisk filosofi, såvel som i hinduismen, jainismen og buddhismen. Begrepet beskriver den grunnleggende lidelsen, som eksistensen i denne verden innebærer. Det kan brukes om direkte lidelser eller plager, men brukes i større grad om en form for eksistensiell lidelse. Både det å lide over å ikke få dekket sine ønsker og behov, og det å lide av å være en slave av disses tilfredsstillelse, kan sies å være dukkha.

Den første av de fire edle sannheter i buddhismen, dreier seg om *dukkha*.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Kinesisk historiografi

**Kinesisk historiografi** er studiet av de teknikker og kilder som ble brukt av historikere til å utvikle den nedtegnede Kinas historie. De eldste historiske dokumenter i Kina er nedtegnet i «historieklassikeren» eller Shujing, som sies å gå tilbake til Zhou-dynastiet ca 1046 f.Kr.

## Eksterne lenker

* Chinese Academy of Social Sciences

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Nanbrød

Nan
**Nan** (fra persisk نان *nān*, som betyr *brød*) er et flatt, ca. 1 cm tykt, rundt eller ovalt hvete-brød som er mye brukt i indisk mat. I motsetning til chapati inneholder nanbrød gjær; og de inneholder gjerne melk eller yoghurt, noe som gjør at de blir fyldigere og tykkere. Nanbrød blir gjerne brukt til å plukke opp mat med av den som spiser, på lignende vis som man ellers ville bruke fingrene eller en skje.

Nan er populært som tilbehør til indisk mat i vestlig kultur, særlig til matretter som curry. Man spiser også nan i Iran, Afghanistan og hele det sentralasiatiske området. I Afghanistan kan man lage nan lenger enn én meter.

## Eksterne lenker

* Bawarchi kokebok (på engelsk)
* Roghni Nan-oppskrift (på engelsk)
# Pagodetre

| Pagodetre
 |
| --- |
| Kultivaren 'Pendula' i Frankrike
 |
| Nomenklatur |
| *Styphnolobium japonicum* (L.) Schott |
| Populærnavn |
| pagodetre |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Divisjon | karplanter  |
| Klasse | blomsterplanter  |
| Orden | erteblomstordenen  |
| Familie | erteblomstfamilien  |
| Underfamilie | Faboideae  |
| Tribus | Sophoreae  |
| Slekt | *Styphnolobium* |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | skog
 |
| Utbredelse:
 | Øst-Asia
 |

**Pagodetre** (*Styphnolobium japonicum*, tidligere *Sophora japonica*) er et løvfellende tre i erteblomstfamilien.

Det blir opptil 25 m høyt. Barken er gråbrun med vertikale furer. Knoppene er skjult under den oppsvulmede basisen til bladstilken. Bladene er 15–25 cm lange og ulikefinnede med 9–15 småblad som sitter motsatt langs hovedstilken. Småbladene er 2,5–6 cm lange, 1,5–3 cm brede, helrandede og tilspissede. Unge blad er lysegule, nesten hvite. Bladene beholder grønnfargen til de faller av om høsten.

Blomsterstanden er en endestilt, opptil 30 cm lang topp med hvite eller kremgule blomster. Blomstringstida er i juli–august. Frukten er en 2,5–5 cm lang belg som er sammensnurpet mellom frøene. Den har 1–6 frø og blir moden i august–oktober.

Pagodetreet vokser naturlig i Japan og Korea. Det er vanlig dyrket i blant annet Kina, Europa og Nord-Amerika. Det finnes en kultivar med hengende greiner, 'Pendula', som podes på stammen til et vanlig pagodetre. I Norge kan arten plantes i de mildeste kyststrøkene.

Tørkede blomster og knopper brukes som en medisinsk urt i Kina, Japan og Korea for å behandle hemoroider og blodig oppkast. Planten inneholder en rekke stoffer med medisinsk virkning, blant annet flavonoidene rutin, quercetin, isorhamnetin, genistein og kaempferol.

## Galleri

* Bark
* Bladverk om våren
* Bladverk
* Blomster
* Umodne belger

## Litteratur

* A. Mitchell (1977). *Trær i skog og hage*. Oversatt av I. Gjærevoll. Tiden. s. 306–307. ISBN 82-10-01282-7.
* M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). *Wild Flowers of the Mediterranean* (2 utg.). London: A & C Black. s. 110. ISBN 0-7136-7015-0.
* «*Sophora japonica*». Flora of China. Besøkt 1. februar 2019.
* ILDIS World Database of Legumes (2010). «*Styphnolobium japonicum*». *In: Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity*. Besøkt 1. februar 2019.
* Hsiang-Ni Chen og Ching-Liang Hsieh (2010). «Effects of *Sophora japonica* flowers (*Huaihua*) on cerebral infarction». *Chinese Medicine*. 5: 34. ISSN 2151-1926. PMC 2954919 . PMID 20875105. doi:10.1186/1749-8546-5-34.

## Eksterne lenker

* (en) *Pagodetre* i Encyclopedia of Life

* (en) *Pagodetre* i Global Biodiversity Information Facility

* (sv) *Pagodetre* hos Dyntaxa

* (en) *Pagodetre* hos ITIS

* (en) *Pagodetre* hos NCBI

* (en) *Pagodetre* hos The International Plant Names Index

* (en) *Pagodetre* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Styphnolobium japonicum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Styphnolobium japonicum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Styphnolobium japonicum* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Senere Zhao

| Senere Zhào |
| --- |
| 後趙 Hòuzhào |
|  |
| Grunnlagt | 319 |
| Opphørt | 351 |
| Hovedstad | Xiangguo (319-335; 350-351)
Yecheng (335-350)  |
| Styreform | Monarki |
| Statsoverhode | Keiser, konge |
| Offisielle språk | Samtidig kinesisk, jie |
| Statskirke | Kinesisk religion, buddhisme og daoisme. |
| Eksisterte | 319–351 |

**Senere Zhào** (tradisjonell kinesisk: 後趙; forenklet kinesisk: 后赵; hanyu pinyin: *Hòuzhào*) regnes som et av sekstenkongerikene i Kinas historie, grunnlagt av Shí-familien av jié-etnisiteten. Det eksisterte samtidig med Jìn-dynastiet. Senere Zhào var det nest største riket etter Tidligere Qin, som under Fú Jiān samlet Nord-Kina.

Da Shi Le grunnla Hòuzhào var hovedstaden Xiangguo (襄國) i dagens Xintai, Hebei, men i 335 flyttet Shi Hu hovedstaden til Yèchéng (鄴城), i dag Handan i Hebei, hvor den var resten av rikets historie, med unntak av Shi Zhis kortvarige forsøk på å gjenopprette staten i Xiangguo.

## Hòuzhàos herskere

| Tempelnavn | Posthumt navn | Personlig navn | Regjeringsperiode | Æranavn |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gāozǔ (高祖) | Míng (明) | Shí Lè (石勒) | 319-333 | *Zhàowáng* (趙王) 319-328 *Tàihé* (太和) 328-330 *Jiànpíng* (建平) 330-333 |
| Intet | Prinsen av Hǎiyáng (海陽王; *Hǎiyáng Wáng*) | Shí Hóng (石弘) | 333-334 | *Yánxī* (延熙) 334 |
| Tàizǔ (太祖) | Wǔ (武) | Shí Hǔ (石虎) | 334-349 | *Jiànwǔ* (建武) 335-349 *Tàiníng* (太寧) 349 |
| Intet | Prinsen av Qiáo (譙王 *Qiáo Wáng*) | Shí Shì (石世) | 33 dager i 349 | *Tàiníng* (太寧) 349 |
| Intet | Prinsen av Péngchéng (彭城王 *Péngchéng Wáng*) | Shí Zūn (石遵) | 183 dager 349 | *Tàiníng* (太寧) 349 |
| Intet | Prinsen av Yìyáng (義陽王 *Yìyáng Wáng*) | Shí Jiàn (石鑒) | 103 dager i 349-350 | *Qīnglóng* (青龍) 349-350 |
| Intet | Prinsen av Xīnxīng (新興王 *Xīnxīng Wáng*) | Shi Zhī (石祗) | 350-351 | *Yǒngníng* (永寧) 350-351 |

## Litteratur

* Thomas J. Barfield: *The Perilous Frontier: Nomadic Empires and China.* Blackwell, Cambridge (MA)/Oxford 1989
* Albert E. Dien: *Six Dynasties Civilization.* Yale University Press, New Haven/London 2007.
* David A. Graff: *Medieval Chinese warfare, 300–900.* Routledge, London o. a. 2002

Autoritetsdata
# Jingnanfelttoget

**Jingnanfelttoget** (kinesisk: 靖難之役, 1399-1402) eller **Jingnanopprøret** (kinesisk: 靖難之變) var en borgerkrig i Mingdynastiets tidligste år i Kina.

Det hele tok til i 1399. Etter at Jianwen-keiseren besteg tronen, samlet hans onkel Zhu Di, prinsen av Yan, en hær for å styrte ham. I 1402 klarte Zhu Di å erobre Jianwen-keiserens trone og ble kronet som Yongle-keiseren.

## Litteratur

* Huang, Yingjian (1962), Ming-shilu: Ming-Taizong-shilu, China: Zhongwen Chubanshe
* Liang, Yuansheng (2007), The Legitimation of New Orders: Case Studies in World History, Hong Kong: Chinese University Press, ISBN 978-9-6299-6239-5
* Ming Yue, Dang Nian (2009), Those Ming Dynasty Stuff, China: China Customs Press, ISBN 978-7-5057-2246-0
* Xia, Xie (1999), Ming Tong Jian (First ed.), Changsha: Yuelu Shushe
* Yin, Luanzhang (1936), Ming Jian Gang Mu (First ed.), Shanghai: Shijie Shuju Chubanshe
* Zhang, Tingyu (1936), Ming shi (First ed.), Shanghai: Shangwu Yinshuguan

Autoritetsdata
# Sommeruniversiaden 2001

| Sommeruniversiaden 2001 |
| --- |
| Generell informasjon |
| Idrettsgren | Sommeridrett |
| Arrangør | International University Sports Federation |
| Vertsby | Beijing |
| Vertsland |  Kina |
| Arena(er) | Beijing |
| Dato | 2001 |
| Utgavenummer | 21 |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted
 |

**Sommeruniversiaden 2001** ble arrangert i Beijing i Kina i 2001.

## Medaljetabell

  \*   Vertsnasjon ( Kina)

| Nr. | Land | Gull | Sølv | Bronse | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kina (CHN)\* | 54 | 25 | 24 | 103 |
| 2 |  USA (USA) | 21 | 13 | 13 | 47 |
| 3 |  Japan (JPN) | 14 | 14 | 25 | 53 |
| 4 |  Ukraina (UKR) | 14 | 14 | 7 | 35 |
| 5 |  Russland (RUS) | 12 | 18 | 20 | 50 |
| 6 |  Italia (ITA) | 8 | 8 | 6 | 22 |
| 7 |  Cuba (CUB) | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 8 |  Frankrike (FRA) | 5 | 2 | 15 | 22 |
| 9 |  Storbritannia (GBR) | 4 | 2 | 4 | 10 |
| 10 |  Sør-Korea (KOR) | 3 | 10 | 14 | 27 |
| 11 |  Polen (POL) | 3 | 4 | 1 | 8 |
| 12 |  Romania (ROM) | 3 | 4 | 0 | 7 |
| 13 |  Australia (AUS) | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 14 |  Brasil (BRA) | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 15 |  Spania (ESP) | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 16 |  Nord-Korea (PRK) | 2 | 1 | 8 | 11 |
| 17 |  Tsjekkia (CZE) | 1 | 4 | 8 | 13 |
| 18 |  Tyskland (GER) | 1 | 4 | 2 | 7 |
| 19 |  Mexico (MEX) | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 20 |  Nederland (NED) | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 21 |  Usbekistan (UZB) | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 22 |  Israel (ISR) | 1 | 1 | 0 | 2 |
|  Latvia (LAT) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 24 |  Estland (EST) | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 25 |  Jugoslavia (FRY) | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  Slovenia (SLO) | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  Sør-Afrika (RSA) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 28 |  Kenya (KEN) | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  Marokko (MAR) | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  Tyrkia (TUR) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 31 |  Belarus (BLR) | 0 | 6 | 11 | 17 |
| 32 |  Kinesisk Taipei (TPE) | 0 | 3 | 5 | 8 |
| 33 |  Kasakhstan (KAZ) | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 34 |  Belgia (BEL) | 0 | 2 | 0 | 2 |
|  Canada (CAN) | 0 | 2 | 0 | 2 |
|  Portugal (POR) | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 37 |  Sveits (SUI) | 0 | 1 | 6 | 7 |
| 38 |  Aserbajdsjan (AZE) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Georgia (GEO) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Irland (IRL) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Namibia (NAM) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Østerrike (AUT) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 43 |  Ungarn (HUN) | 0 | 0 | 6 | 6 |
| 44 |  Botswana (BOT) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 45 |  Egypt (EGY) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Kroatia (CRO) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Kypros (CYP) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Slovakia (SVK) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Sverige (SWE) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Thailand (THA) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Totalt (50 land) | 170 | 167 | 200 | 537 |

## Referanser

Autoritetsdata
# Beijing vestbanestasjon

Beijing vestbanestasjon, nå (2008) Kinas største jernbanestasjon
Inne i Beijing vestbanestasjon
**Beijing Vestbanestasjon** eller **Beijing Vest** (Hanyu Pinyin: *Běijīng Xīkèzhàn*, 北京西客站, og *Běijīng Xī* 北京西) ligger i det tidligere Xuanwudistriktet i Beijing. Den ble åpnet tidlig i 1996 etter en treårig byggeperiode, og er en av den største jernbanestasjonen i Asia. Den ble utvidet i 2000 og kan nå betjene 300 000 passansjerer per dag og har også et stort antall parkeringsplasser for biler.

Den har vært beskyldninger om korrupsjon som har gått hånd i hånd med dårlig utført byggearbeide.

Tog som utgår fra Beijing Vest går mot vest og sør i landet, med unntak av destinasjoner mot kysten. De avgår fra Beijing jernbanestasjon.

Beijing-Hongkong høyhastighetsjernbane, som foreløpig går til Guangzhou eller helt til Shenzhen (2012), avgår fra stasjonen. Jingjiubanen mellom Beijing og Kowloon går også fra Vestbanestasjonen, likeså Jingguangbanen til Guangzhou, og toget til Lhasa, en linje som ble åpnet i 2006.
# Ming-dynastiets graver

Et av gravanleggene, bakenfor en seremoniell kinesisk port.
Sjeleveien frem mot gravene.
**Mingdynastiets graver** (kinesisk: 明朝十三陵; pinyin: *Míng cháo shí sān líng*; ordrett *Mingdynastiets tretten graver*) ligger rundt 50 kilometer rett nord for Beijing på et sted utpekt av den tredje av Ming-keiserne, Yongle-keiseren (1402 – 1424), som flyttet landets hovedstad fra Nanjing nordover til Beijing. Dette er gravene til tretten keisere fra Ming-dynastiet. Anlegget ligger i sørhellingen under Taishou-fjellet (som opprinnelig het Huangtu-fjellet).

Etter at han hadde foretatt oppbyggingen av sitt keiserpalass inne i Beijing (og som på folkemunne ble hetende Den forbudte by) i 1420, utvalgte Yongle-keiseren sitt gravsted og bygde sitt eget mausoleum.

Det skulle fra og med ham begraves tretten mingkeisere i dette feltet. Gravene til de første to mingkeiserne er imidlertid nær Nanjing (som var deres hovedstad). Heller ikke Jingtai-keiseren ble gravlagt her, ettersom keiserlig begravelse ble nektet av Tianshun-keiseren. I stedet ligger Jingtai-keiseren i et mausoleum vest for Beijing. Chongzhen-keiseren, som hengte seg i april 1644, var den siste som ble begravet her. Hans gravanlegg, kalt *Si Ling* av Qing-keiseren, er mye mindre enn forgjengernes.

Under Ming-dynastiet var området avsperret for vanlige borgere. Da Li Zichengs opprørshær rykket frem mot Beijing i 1644, var de først innom her og plyndret og brente før de inntok hovedstaden og styrtet Mingdynastiet.

Anlegget er en av de viktigste turistattraksjoner i Beijing, i bydistriktet Changping.

## Litteratur

* Ann Paludan: *The Ming Tombs*, Hong Kong: Oxford University Press, 1991.

## Eksterne lenker

* (en) Thirteen Tombs of the Ming Dynasty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) 明十三陵 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* World Heritage List – Ming Dynasty Tombs fra UNESCO
* Minggravenes hjemmeside
* Kaisergräber der Ming-Dynastie Arkivert 22. august 2008 hos Wayback Machine.
* Ming Tombs
* Die Kaiserlichen Gräber der Ming-Dynastie
* Ming-gravene
* Ming-gravene
* The Ming Ancestor Tomb: Lesser-known Ming Tombs Arkivert 30. desember 2014 hos Wayback Machine.
* Heini.de: Die Ming-Gräber in 10 Fotos
# Bianyifang

Peking Bianyifang kokk kutter stekt andebryst
**Bianyifang** (kinesisk: 便宜坊) er Beijings eldste restaurant spesialisert på Pekingand. Den går tilbake til 1416, og en disputt blant eierne i 1855 resulterte i den grenen som har overlevd til i dag.

Den er sammen med Quanjude en av Kinas mest kjente restauranter for Pekingand.

## Referanser

Autoritetsdata