Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Stormsoldat (tysk stormtrupper)

Tysk stormsoldat i Frankrike, 1918, med MP18 maskinpistol og Luger pistol
**Stormsoldater** var spesialistsoldater i den tyske hæren i første verdenskrig. I de siste årene av krigen, ble de kalt *Stoßtruppen* (sjokktropper eller skubbetropper), og ble opplært til å bruke infiltrasjontaktikk – en del av tyskernes metode for angrep på fiendens skyttergraver. Menn som trente i disse metodene ble kjent i Tyskland som *Sturmmann* (stormmann, vanligvis oversatt som stormtrooper), dannet i kompanier kalt *Sturmtruppen* (overfallstropper, eller oftere og mindre nøyaktig stormtropper).

Taktikk for tyske panserstyrker under andre verdenskrig var preget av erfaringene fra bruken av stormtropper under første verdenskrig. Blant de med bakgrunn i stormtroppene var general Erwin Rommel, som suksessfullt ledet angrep i Italia under Caporetto-offensiven i 1917.

## Se også

* Stormsoldat (norsk)
* Arditi
* Sturmabteilung, en paramilitær arm av Nazi-Partiet, også kjent som SA, eller brunskjortene

## Referanser

## Kilder

* Frieser, Karl-Heinz: *The Blitzkrieg Legend: The 1940 Campaign in the West*, 2012, Naval Institute Press, ISBN 1-59114-294-6
* *The Dynamics of Doctrine: The Change in German Tactical Doctrine During the First World War*
* Jones, Simon. *Infiltration by Close Order: André Laffargue and the Attack of 9 May 1915*
* «Stormtrooper», fra International Encyclopedia of the First World War

Autoritetsdata
# Vračar

Plasseringen av Vračar i Beograd.
**Vračar** (serbisk: *Врачар*) er en av de 17 bykommunene i Beograd by. Kommunen hadde 58 386 innbyggere i 2002.

Med en utstrekning på bare 2,97 km² er Vračar i areal den minste kommunen ikke bare i Beograd, men i hele Serbia. Kommunen har derimot den høyeste befolkningstettheten av alle kommuner i Serbia, med 19 658,6 innbyggere per kvadratkilometer.

Ordfører (2009) er Branimir Kuzmanović som representerer Det demokratiske parti.

Vracarplatået hvor Vracar ligger er mest kjent for Sankt Savakirken, verdens største ortodokse kirke.

## Eksterne lenker

* Offisiell hjemmeside (engelsk)
* Offisiell hjemmeside (serbisk)
# Meteor

Meteor fra Perseidene
Meteor fra Geminidene
En **meteor** er den synlige banen til en meteoroide som trer inn i en planets atmosfære. På populærspråk blir meteorer ofte kalt **stjerneskudd**. Hvis de er svært kraftige kalles de gjerne ildkuler.
En meteoroide består oftest av små partikler på størrelse med sandkorn, som reiser gjennom rommet med hastigheter opptil 72 km/s.

Den synlige lysstrålen skyldes at den voldsomme oppbremsingen gjør at molekylene meteroiden passerer, blir ioniserte.
De fleste meteoroider fordamper før de kommer ned til jorden.

Hvis meteoroiden overlever oppbremsingen uten å fordampe, og lander nede på planetens overflate, kalles den en meteoritt.
Meteorer som treffer planeter eller andre himmellegemer lager ofte et krater.

## Se også

* Meteoroide
* Meteoritt
* Meteorsverm

## Eksterne lenker

* (en) Meteors – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Meteor – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Wikiquote

Wikiquote-logoen
**Wikiquote** er et av Wikipedias søsterprosjekter og bruker den samme MediaWiki-programvaren. Den er nært beslektet med de andre wiki-baserte prosjektene drevet av Wikimedia Foundation. Det er basert på en idé av Daniel Alston som ble satt ut i livet av Brion Wibber. Målet er å lage en samling med sitater fra personer, bøker og ordspråk, og gi ytterligere detaljer om dem.

Prosjektet fantes opprinnelig bare på engelsk, men den 17. juli 2004 ble flere språk lagt til.

## Eksterne lenker

* (mul) Offisielt nettsted

* (en) Wikiquote – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Wikiquote – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Norsk versjon

Autoritetsdata
# 1751

**1751**
MDCCLI
◄ **·**
17. århundre
◄ **18. århundre** ►
19. århundre **·**
►

◄ **·**
1730-årene **·**
1740-årene
◄ **1750-årene** ►
1760-årene **·**
1770-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
1746 **·**
1747 **·**
1748 **·**
1749 **·**
1750
◄ 1751 ►
1752 **·**
1753 **·**
1754 **·**
1755 **·**
1756 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 1751 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Emner** |
| Arkeologi | Filosofi |
| Musikk | Politikk | Vitenskap |
| **Ledere** |
| Statsledere |

1751 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 1751 *MDCCLI* |
| Ab urbe condita | 2504 |
| Armensk kalender | 1200 ԹՎ ՌՄ |
| Kinesisk kalender | 庚午年 (Metall Hest) 4447 eller 4387     *— til —* 辛未年 (Metall Geit) 4448 eller 4388 |
| Etiopisk kalender | 1743–1744 |
| Det jødiske året | 5511–5512 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1807–1808 |
|  - *Shaka Samvat* | 1672–1673 |
|  - *Kali Yuga* | 4851–4852 |
| Iransk kalender | 1129–1130 |
| Islamsk kalender | 1164–1165 |
| Nengō | Kan'en 4 / Hōreki 1 (宝暦元年) |
| Juliansk kalender | Gregoriansk minus 11 dager |
| Koreansk kalender | 4084 |

**1751** (MDCCLI) i den gregorianske kalender var et
år uten skuddag som begynte på en fredag.

## Begivenheter

### Utlandet

* Det franske leksikonet *Encyclopédie* kom ut med første bind.

### Norge

* Norges nordlige grense blir fastsatt.

## Fødsler

* 16. mars – James Madison, amerikansk president (d. 1836)
* 22. juli – Caroline Mathilde av Danmark og Norge, dronning av Danmark og Norge 1766–1772 (d. 1775)

## Dødsfall

* 5. april – Fredrik I av Sverige, svensk konge fra 1720 til sin død (f. 1676)

## Statsledere

### Utlandet

* Liste over statsledere i 1751

### Norge

* Monark – Frederik V (1746–1766)
* visestattholder – Jacob Benzon (1750–1770)

## Priser og utmerkelser

* Copleymedaljen deles ut til den britiske fysikeren John Canton.

## Eksterne lenker

* (en) 1751 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Lydnevi

**Lydnevi** er et naturalistisk kunstig språk laget i 2000 av Libor Sztemon.

## Språkeksempel

Fader vår på Lydnevi:

Otec navo,
Jaš jési na nebesai,
Da jest posvetyn tavo nam.
Da jest prihedyn tavo kralestvo.
Da jest stanyn tavo vilja, jako na nébe, tako y na zéma.
As navo bréd e keždanyn davat i nave danas.
Ø adpoštat i nave as navo dluhem
jako y me adpoštalesom i navo dluhare.
Ø nevøvedat as nave vø pokušenje,
ale nesvabodat as nave é zølyn.
Navad tavo jest kralestvo y moc y slava navéke.
Amén.
## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Valnøttslekta

| Valnøttslekta
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Juglans* L. |
| Populærnavn |
| valnøtter |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planter  |
| Divisjon | Dekkfrøete planter  |
| Klasse | Tofrøbladete planter  |
| Orden | Bøkeordenen  |
| Familie | Valnøttfamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 21
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Amerika, Eurasia
 |
| Inndelt i |
| * *Juglans australis*
* *Juglans brasiliensis*
* *Juglans californica*
* *Juglans hindsii*
* *Juglans hirsuta*
* *Juglans jamaicensis*
* *Juglans major*
* *Juglans microcarpa*
* *Juglans mollis*
* *Juglans neotropica*
* *Juglans olanchana*
* *Juglans peruviana*
* *Juglans sigillata*
* *Juglans soratensis*
* *Juglans steyermarkii*
* *Juglans venezualensis*
* japanvalnøtt (*J. ailantifolia*)
* mandsjurvalnøtt (*J. mandshurica*)
* smørvalnøtt (*J. cinerea*)
* svartvalnøtt (*J. nigra*)
* valnøtt (*J. regia*)
 |

**Valnøttslekta** (*Juglans*) er en gruppe planter i valnøttfamilien.

De er løvfellende og sambu trær og busker med en høyde på 3–50 m. Kvistene er purpurbrune og mer eller mindre dekket av hår og kjertler. Knoppene er tett dekket av hår. Margen i kvistene er kamret som hos vingenøtt (*Pterocarya*), altså oppdelt av tverrgående, parallelle skillevegger. Bladene er finnete med 5–25 småblad. Frukten er en rund nøtt omgitt av tykk bast.

Slekta er hovedsakelig utbredt i tempererte og subtropiske strøk på den nordlige halvkule, men finnes også i Sør-Amerika sørover til Argentina. Den mest kjente arten, valnøtt (*J. regia*), vokser vilt fra Balkan og østover. Den er vanlig dyrket og forvillet i Vest- og Sør-Europa. Valnøttrær er ikke vanlige i Norge, men både valnøtt og de amerikanske artene smørvalnøtt (*J. cinerea*) og svartvalnøtt (*J. nigra*) er plantet i Sør-Norge.

Flere av artene har stor økonomisk betydning og gir nøtter, fargestoffer og trevirke til møbelproduksjon.

## Litteratur

* A. Mitchell, oversatt av I. Gjærevoll (1977). *Trær i skog og hage*. Tiden. s. 194–196. ISBN 82-10-01282-7.
* «*Juglans*». Flora of North America. Besøkt 4. mai 2015.
* M.K. Aradhya, D. Potter og C.J. Simon (2005). «Origin, evolution and biogeography of *Juglans*: a phylogenetic perspective» (PDF). *Acta Hort. (ISHS)*. 705: 85–94. ISSN 0567-7572.

## Eksterne lenker

* (en) *Valnøttslekta* i Encyclopedia of Life

* (en) *Valnøttslekta* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Valnøttslekta* hos Artsdatabanken

* (sv) *Valnøttslekta* hos Dyntaxa

* (en) *Valnøttslekta* hos Fossilworks

* (en) *Valnøttslekta* hos ITIS

* (en) *Valnøttslekta* hos NCBI

* (en) *Valnøttslekta* hos The International Plant Names Index

* (en) *Valnøttslekta* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Juglans* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Juglans* – detaljert informasjon på Wikispecies

* Bark hos *Juglans major*
* Knopper hos *Juglans major*
* Bladverk hos svartvalnøtt
* Hann- og hunnrakler hos japanvalnøtt
* Nøtter hos japanvalnøtt
* Kamret marg hos valnøtt
* Valnøttre
# Iranske språk

| Iranske språk |
| --- |
| Geografisk utbredelse av iranske språk |
| Region | Sørvest-, Sentral- og vestlige Sør-Asia |
| Antall brukere | Ca. 150 millioner |
| Lingvistisk klassifikasjon | Indoeuropeisk Indoiransk **Iranske språk** |
| Videre inndeling |
| Inndeling | Vestiransk Østiransk |
| Språkkoder |
| ISO 639-2 | ira |
| ISO 639-5 Hierarki | ira ine : iir : ira |
|

---

Portal: Språk |
|

---

Iranske språk på Commons |

De **iranske språkene** utgjør en undergruppe av den indoiranske språkgrenen innenfor de indoeuropeiske språkene.

De iranske språkene kan inndeles i 2 store grupper : de **vestiranske** språk og de **østiranske** språk.

* **Vestiranske** språk inndeles videre i en *nordvestlig* og en *sørvestlig* gruppe.
* **Østiranske** språk inndeles videre i en *nordøstlig* og en *sørøstlig* gruppe.

## Vestiranske språk

Inndeles i en nordvestlig og en sørvestlig gruppe :

| **Den nordvestlige (nordvestiranske) gruppe** |
| --- |
| A | B | C |
| * Sentralkurdisk (sorani)
* Nordkurdisk (kurmandschi)
* Sørkurdisk
* Sentraliranske språk
* Zaza
* Gorani
 | * Balutsji
* Khuri
* Tati-språk
* Taleshi (tolashi, talysj)
 | * Semnani-språk
* Kaspiske språk
 |

| **Den sørvestlige (sørvestiranske) gruppe** |
| --- |
| * Persisk (farsi, iransk)
* Dari
* Tadsjikisk
* Persid-språk (sørlige Zagros-gruppe)
* Lari (larestani, achomi)
* Gulf-språk
* Tat (tatisk)
 |

## Østiranske språk

Inndeles i en nordøstlig og en sørøstlig gruppe :

| **Den nordøstlige (nordøstiranske) gruppe** |
| --- |
| A | B |
| * Ossetisk
 | * Yaghnobi
 |

| **Den sørøstlige (sørøstiranske) gruppe** |
| --- |
| A | B |
| * Pasjto
 |
Pamirspråk,
inndeles i 4 grener :
* Munji-yidgha-grenen
* Shughni-yazgulyami-grenen
* Sanglechi-ishkashimi-grenen
* Wakhi
 |

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 280 f.Kr.

**280 f.Kr.**
◄ **·**
4. århundre f.Kr.
◄ **3. århundre f.Kr.** ►
2. århundre f.Kr. **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
285 f.Kr. **·**
284 f.Kr. **·**
283 f.Kr. **·**
282 f.Kr. **·**
281 f.Kr.
◄ 280 f.Kr. ►
279 f.Kr. **·**
278 f.Kr. **·**
277 f.Kr. **·**
276 f.Kr. **·**
275 f.Kr. **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 280 f.Kr. |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

280 f.Kr. i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 280 f.Kr. *CCLXXIX f.Kr.* |
| Ab urbe condita | 474 |
| Antikkens Egypt | XXXIII dynasti, 44 |
| *- Farao* | Ptolemaios II Filadelfos, 4 |
| Antikkens Hellas | 125. olympiade (seierherre) |
| Kinesisk kalender | 庚辰年 (Metall Drage) 2417 eller 2357     *— til —* 辛巳年 (Metall Slange) 2418 eller 2358 |
| Etiopisk kalender | *N/A* |
| Det jødiske året | 3481–3482 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | *N/A* |
|  - *Shaka Samvat* | *N/A* |
|  - *Kali Yuga* | 2821–2822 |
| Iransk kalender | 901 BP – 900 BP |
| Islamsk kalender | 929 BH – 928 BH |
| Juliansk kalender | *N/A* |
| Koreansk kalender | 2054 |

## Begivenheter

* Pyrrhos av Epirus invaderer den romerske republikk og starter Pyrrhoskrigen
# Beite

**Beite** er landområder hvor husdyr spiser beiteplanter (mat- og fôrplanter).

## Norge

Utdypende artikkel: Beite i Norge

I Norge består beite av utmark og innmark. Utmarksbeite har nå betydning først og fremst til sau og geit, men blir fortsatt også brukt til ungdyr og slaktedyr av storfe. Beite på innmark hadde en sentral posisjon i melkeproduksjonen over hele landet, og er det fortsatt i enkelte områder som Jæren.

## Bilder

* Pakistan
* Mexico
* India
* Australia

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Pastures – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.