Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Para-VM i banesykling

| Para-VM i banesykling |
| --- |
|  |
| Idrettsgren | Banesykling |
| Arrangør | Det internasjonale sykkelforbundet |

**Para-VM i banesykling** ble arrangert første gang i 1994, og arrangeres hvert år.

## Mesterskap

| År | By | Nasjon | Dato | Velodrom | Antall øvelser | Antall nasjoner | Antall utøvere | Ref |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | Hasselt | Belgia Belgia | 30. mai – 5. juni |  |  |  |  |  |
| 1998 | Colorado Springs | USA USA | 15.–20. september |  |  |  |  |  |
| 2002 | Augsburg |  Tyskland | 5.–7. august |  |  |  |  |  |
| 2006 | Aigle | Sveits Sveits | 11.–13. september | World Cycling Centre |  |  |  |  |
| 2007 | Bordeaux | Frankrike Frankrike | 19.–27. august |  |  |  |  |  |
| 2009 | Manchester | Storbritannia Storbritannia | 6.–8. november | Manchester Velodrome | 24 | 23 | 97+27 |  |
| 2011 | Montichiari | Italia Italia | 11.–13. mars | Montichiari Velodrome | 22 | 27 | 190+47 |  |
| 2012 | Carson | USA USA | 9.–12. februar | ADT Event Center |  | 31 | 261+35 |  |
| 2014 | Aguascalientes | Mexico Mexico | 10.–13. april | Aguascalientes Bicentenary Velodrome |  | 28 | 122+27 |  |
| 2015 | Apeldoorn | Nederland Nederland | 26.–29. mars | Omnisport Apeldoorn |  | 30 | 153+37 |  |
| 2016 | Montichiari | Italia Italia | 17.–20. mars | Montichiari Velodrome | 31 | 31 | 172+43 |  |
| 2017 | Los Angeles | USA USA | 2.–5. mars | VELO Sports Center | 29 | 20 | 74+19 |  |
| 2018 | Rio de Janeiro | Brasil Brasil | 22.–25. mars | Rio Olympic Velodrome | 31 | 28 | 155+37 |  |
| 2019 | Apeldoorn | Nederland Nederland | 14.–17. mars | Omnisport Apeldoorn | 37 | 36 | 192+43 |  |
| 2020 | Milton | Canada Canada | 30. januar – 2. februar | Mattamy National Cycling Centre | 40 | 31 | 159+40 |  |
| 2022 | Montigny-le-Bretonneux | Frankrike Frankrike | 20.–23. oktober | Vélodrome National | 48 | 38 | 174+37 |  |
| 2023 | Glasgow | Storbritannia Storbritannia | 2.–7. august | Sir Chris Hoy Velodrome | 48 |  |  |  |
| 2024 | Rio de Janeiro | Brasil Brasil | 20.–24. mars | Rio Olympic Velodrome | 48 | 39 | 203+46 |  |
| 2025 | Rio de Janeiro | Brasil Brasil | 16.–19. oktober | Rio Olympic Velodrome | 48 | 36 | 143+31 |  |

## Referanser
# Verdensmesterskapet i rugby league

| Verdensmesterskapet i rugby league |
| --- |
|  |
| Idrettsgren | Rugby league, women's rugby league, wheelchair rugby league |
| Arrangør | Rugby League International Federation |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (en)
 |

**Verdensmesterskapet i rugby league** ble arrangert første gang i 1954, og arrangeres hvert fjerde eller femte år.

## Mesterskap

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. | År | Vertsnasjon |  | Finale |  | Bronsefinale |  | Antall lag |
| Vinner | Resultat | Andreplass | Tredjeplass | Fjerdeplass |
| 1 | 1954 |  Frankrike | **Storbritannia** | 16–12 |  Frankrike |  Australia |  New Zealand | 4 |
| 2 | 1957 |  Australia | **Australia** | Gruppespill |  Storbritannia |  New Zealand |  Frankrike | 4 |
| 3 | 1960 |  Storbritannia | **Storbritannia** | Gruppespill |  Australia |  New Zealand |  Frankrike | 4 |
| 4 | 1968 |  Australia  New Zealand | **Australia** | 20–2 |  Frankrike |  Storbritannia |  New Zealand | 4 |
| 5 | 1970 |  Storbritannia | **Australia** | 12–7 |  Storbritannia |  Frankrike |  New Zealand | 4 |
| 6 | 1972 |  Frankrike | **Storbritannia** | 10–10 (e.e.o.) |  Australia |  Frankrike |  New Zealand | 4 |
| 7 | 1975 | Australia Australia Frankrike Frankrike New Zealand New Zealand Storbritannia Storbritannia | **Australia** | Gruppespill |  England |  Wales |  New Zealand | 5 |
| 8 | 1977 | Australia Australia New Zealand New Zealand | **Australia** | 13–12 |  Storbritannia |  New Zealand |  Frankrike | 4 |
| 9 | 1985–1988 | Hjemme/borte | **Australia** | 25–12 |  New Zealand |  Storbritannia |  Papua Ny-Guinea | 5 |
| 10 | 1989–1992 | **Australia** | 10–6 |  Storbritannia |  New Zealand |  Frankrike | 5 |
| Tapende semifinalist |
| 11 | 1995 |  England Wales Wales | **Australia** | 16–8 |  England |  New Zealand og  Wales | 10 |
| 12 | 2000 |  England  Frankrike  Irland  Skottland  Wales | **Australia** | 40–12 |  New Zealand |  England og  Wales | 16 |
| 13 | 2008 | Australia Australia | **New Zealand** | 34–20 |  Australia |  England og  Fiji | 10 |
| 14 | 2013 |  England  Wales | **Australia** | 34–2 |  New Zealand |  England og  Fiji | 14 |
| 15 | 2017 | Australia Australia New Zealand New Zealand  Papua Ny-Guinea | **Australia** | 6–0 |  England |  Fiji og  Tonga | 14 |
| 16 | 2021 |  England | **Australia** | 30–10 |  Samoa |  England og  New Zealand | 16 |
| 17 | 2026 | Australia Australia | **TBD** | – | TBD | *Fremtidig* | 10 |
| 18 | 2030 | TBA | *Fremtidig* | *Fremtidig* | 16 |

## Referanser
# Verdensmesterskapet i friidrett innendørs

**VM i friidrett innendørs** blir arrangert av det internasjonale friidrettsforbundet IAAF for å kåre verdensmestre i de ulike friidrettsøvelsene. Fra 1985 til 2003 ble verdensmesterskapet arrangert annethvert år. Fra 2004 ble mesterskapet flyttet til å treffe årene mellom Verdensmesterskapet i friidrett utendørs.

## Arrangementer

|  | År | Sted | Land | Dato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1985 | Paris |  Frankrike | 18. januar - 19. januar 1985 |
| 2. | 1987 | Indianapolis |  USA | 6. mars - 8. mars 1987 |
| 3. | 1989 | Budapest |  Ungarn | 3. mars - 5. mars 1989 |
| 4. | 1991 | Sevilla |  Spania | 8. mars - 10. mars 1991 |
| 5. | 1993 | Toronto |  Canada | 12. mars - 14. mars 1993 |
| 6. | 1995 | Barcelona |  Spania | 10. mars - 12. mars 1995 |
| 7. | 1997 | Paris |  Frankrike | 7. mars - 9. mars 1997 |
| 8. | 1999 | Maebashi |  Japan | 5. mars - 7. mars 1999 |
| 9. | 2001 | Lisboa |  Portugal | 9. mars - 11. mars 2001 |
| 10. | 2003 | Birmingham |  Storbritannia | 14. mars - 16. mars 2003 |
| 11. | 2004 | Budapest |  Ungarn | 5. mars - 7. mars 2004 |
| 12. | 2006 | Moskva |  Russland | 10. mars - 12. mars 2006 |
| 13. | 2008 | Valencia |  Spania | 7. mars - 9. mars 2008 |
| 14. | 2010 | Doha |  Qatar | 12. mars - 14. mars 2010 |
| 15. | 2012 | Istanbul |  Tyrkia | 9. mars - 11. mars 2012 |
| 16. | 2014 | Sopot |  Polen | 7. mars - 9. mars 2014 |
| 17. | 2016 | Portland |  USA | 17. mars - 20. mars 2016 |
| 18. | 2018 | Birmingham |  Storbritannia | 2. mars - 4. mars 2018 |
| 19. | 2022 | Beograd |  Serbia | 18. mars - 20. mars 2022 |
| 20. | 2024 | Glasgow |  Storbritannia | 1. mars - 3. mars 2024 |
| 21. | 2025 | Nanjing |  Kina | 21. mars - 23. mars 2025 |
| 22. | 2026 | Toruń |  Polen | 20. mars - 22. mars 2026 |

Autoritetsdata
# Sjumannsrugby under sommer-OL

De olympiske ringer
**Sjumannsrugby** ble arrangert for første gang i et Sommer-OL i 2016 i Rio de Janeiro i Brasil, selv om rugby union sist ble spilt under Sommer-OL 1924. Selv om rugby ikke har vært en del i OL siden 1924 i noen form, valgte IOK å re-introdusere sjumannsversjonen av sporten i OL.. Sjumannsrugby blir også være en del av programmet i 2020, 2024 og 2028.

## Medaljevinnere

### Kvinner

| Leker | Gull | Sølv | Bronse |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 Rio de Janeiro |  Australia (AUS) |  New Zealand (NZL) |  Canada (CAN) |
| 2020 Tokyo |  New Zealand (NZL) |  Frankrike (FRA) |  Fiji (FIJ) |
| 2024 Paris |  New Zealand (NZL) |  Canada (CAN) |  USA (USA) |

### Menn

| Leker | Gull | Sølv | Bronse |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 Rio de Janeiro |  Fiji (FIJ) |  Storbritannia (GBR) |  Sør-Afrika (RSA) |
| 2020 Tokyo |  Fiji (FIJ) |  New Zealand (NZL) |  Argentina (ARG) |
| 2024 Paris |  Frankrike (FRA) |  Fiji (FIJ) |  Sør-Afrika (RSA) |

## Medaljefordeling

* *Medaljefordeling totalt, kvinner og menn*

 Medaljer, sjumannsrugby under sommer-OL 2016–2024 | Nr. | Land | Gull | Sølv | Bronse | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  New Zealand (NZL) | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2 |  Fiji (FIJ) | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 3 |  Frankrike (FRA) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4 |  Australia (AUS) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Canada (CAN) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6 |  Storbritannia (GBR) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Sør-Afrika (RSA) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 8 |  Argentina (ARG) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  USA (USA) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Totalt (9 land) | 6 | 6 | 6 | 18 |

## Referanser

## Eksterne lenker

* Resultater på Olympedia.org

Autoritetsdata
# Freestyle under vinter-OL

De olympiske ringene
**Freestyle under vinter-OL** Freestyle ble første gang arrangert under vinterlekene i 1992 i Albertville. Det ble arrangert kulekjøring for menn og kvinner. Freestyle var med som demonstrasjonssport i 1988 med konkurranser i kulekjøring, hopp og ballett. Hopp og ballett var også med som demonstrasjonsøvelser i 1992. Ballett er ikke lenger en del av øvelsene i internasjonale konkurranser i freestyle.

## Øvelser

Freestyle
**Øvelser for både menn og kvinner (per 2026): Kulekjøring singel
* Kulekjøring dobbel
* Halfpipe
* Slopestyle
* Hopp
* Skicross
* Big air

**Mikslag-øvelser (per 2026): Hopp mikslag

## Medaljefordeling

*Oppdatert per Vinter-OL 2026*

| De olympiske ringer Medaljefordeling, freestyle under vinter-OL 1992–2026 Freestyle |
| --- |
|  Nr.  | Nasjon / Lag |    Gull    |    Sølv    | Bronse | Totalt |
| 1 |  USA (USA) | 14 | 17 | 10 | 41 |
| 2 |  Canada (CAN) | 14 | 13 | 8 | 35 |
| 3 |  Kina (CHN) | 8 | 11 | 7 | 26 |
| 4 |  Sveits (SUI) | 7 | 6 | 4 | 17 |
| 5 |  Australia (AUS) | 6 | 4 | 3 | 13 |
| 6 |  Norge (NOR) | 6 | 2 | 4 | 12 |
| 7 |  Belarus (BLR) | 4 | 2 | 2 | 8 |
| 8 |  Frankrike (FRA) | 3 | 6 | 7 | 16 |
| 9 |  Sverige (SWE) | 2 | 1 | 4 | 7 |
| 10 |  Finland (FIN) | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 11 |  Japan (JPN) | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 12 |  Tyskland (GER) | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 13 |  Ukraina (UKR) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 14 |  New Zealand (NZL) | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 15 |  Tsjekkia (CZE) | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  Usbekistan (UZB) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 17 |  Russland (RUS) | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 18 |  Østerrike (AUT) | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  Estland (EST) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 20 | *SUS (EUN)* | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 21 | *Russiske utøvere (ROC)* | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 22 |  Storbritannia (GBR) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| *Olympiske utøvere fra Russland (OAR)* | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 24 |  Kasakhstan (KAZ) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Totalt | 72 | 72 | 72 | 216 |

*Kursiv skrift* angir nasjoner eller lag som ikke lenger eksisterer

## Eksterne lenker

* Resultater – Freestyle hos Olympedia.org
* Resultater Arkivert 24. september 2008 hos Wayback Machine. på sports-reference.com

Autoritetsdata
# Blaise Compaoré

| Blaise Compaoré |
| --- |
|  |
| Født | 3. feb. 1951 (75 år) Ouagadougou |
| Beskjeftigelse | Politiker, statsmann  |
| Ektefelle | Chantal Compaoré |
| Parti | Congrès pour la démocratie et le progrès (1996–) Union of Burkinabé Communists (1984–1989) Organization for Popular Democracy – Labour Movement (1989–1996) |
| Nasjonalitet | Republikken Øvre Volta Burkina Faso Elfenbenskysten |
| Medlem av | Académie des sciences d'outre-mer |
| Utmerkelser | Burkina Fasos nasjonale orden Den nasjonale fortjenstorden Den olympiske orden i gull (1997) |
| President i Burkina Faso |
| 15. oktober 1987–31. oktober 2014 |
| Forgjenger | Thomas Sankara |
| Etterfølger | Roch Marc Christian Kaboré |
|

---

Blaise Compaoré på Commons |

**Blaise Compaoré** (født 3. februar 1951) er en politiker fra Burkina Faso. Han var president i Burkina Faso fra 15. oktober 1987 til 31. oktober 2014.

Han kom til makten i 1987 som følge av et statskupp som drepte daværende president Thomas Sankara. I 2011 tvang et mytteri av soldater på grunn av ubetalt bostøtte ham til å flykte fra hovedstaden for hjembyen. Som følge av mytteriet oppløste Compaoré regjeringen, for å tilfredsstille demonstrantene og soldatenes ønsker og krav. I 2014 forsøkte han å få endret grunnloven, slik at han kunne fortsette å regjere utover de 27 årene han allerede hadde sittet ved makten. Dette førte til det såkalte Burkinabé-opprøret, som tvang ham til å oppgi regjeringsmakten den 31. oktober 2014. Han søkte siden tilflukt i Elfenbenskysten.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Ivo Andrić

| Ivo Andrić |
| --- |
|  |
| Født | 10. okt. 1892 Dolac (Kondominatet Bosnia og Hercegovina, Østerrike-Ungarn) |
| Død | 13. mars 1975   (82 år) Beograd (Den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia, Socialist Republic of Serbia) |
| Beskjeftigelse | Skribent, romanforfatter, diplomat, lyriker, essayist, novelleforfatter |
| Embete | * Ambassadør
 |
| Akademisk grad | Doktor nauk i filosofi |
| Utdannet ved | Karl-Franzens-Universität Graz (1924–; akademisk grad: ph.d., studieretning: filosofi) Filosofisk fakultet ved Universitetet i Zagreb (1912–; studieretning: Slavic literature, historie) Universitetet i Wien (1913–; studieretning: filosofi) Faculty of Philosophy of the Jagiellonian University (1914–; studieretning: filosofi) |
| Ektefelle | Milica Babic-Jovanovic (1958–1968) |
| Parti | Jugoslavias kommunistforbund |
| Nasjonalitet | Den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia Cisleithania (1892–1918) Kongeriket av serbere, kroater og slovenere Kongeriket Jugoslavia Staten av slovenere, kroater og serbere |
| Gravlagt | Den nye gravlunden i Beograd |
| Språk | Serbokroatisk, serbisk |
| Medlem av |
6 oppføringer

* Academy of Sciences and Arts of Bosnia and Herzegovina (1969–; Honorary Members)
* Serbias vitenskaps- og kunstakademi (1926–1939; korresponderende medlem)
* Unge Bosnia
* Slovenias akademi for vitenskap og kunst
* Serbias forfatterforening
* Serbias vitenskaps- og kunstakademi (1939–1975; ordinær medlem)
 |
| Utmerkelser | Nobelprisen i litteratur (1961) Ordenen helt av det sosialistiske arbeid (1972) Den tyske ørns fortjenesteorden (1937) |
| Debuterte | 1911 |
| Aktive år | 1911–1975 |
| Viktige verk | Broen over Drina, Omerpaša Latas, Ex Ponto, Bosnian Chronicle, Den forbannede gården, O priči i pričanju, Jelena, the Woman Who Is Not, Most na Žepi |
| IMDb | IMDb
 |
| Signatur |
|  |
|

---

Ivo Andrić på Commons |

**Ivo Andrić** (kyrilliske bokstaver: Иво Андрић) (født 9. oktober 1892 i Dolac nær Travnik i Bosnia, den gang del av Østerrike-Ungarn, død 13. mars 1975 i Beograd) var en jugoslavisk forfatter, diplomat og politiker. Han ble tildelt nobelprisen i litteratur i 1961.

En av hans mest berømte romaner er *Broen over Drina* fra 1945.

## Bøker oversatt til norsk

* *Fortellinger fra Bosnia* (Solum forlag, 1993)
* *Pasjaens elskerinne og andre noveller* (Solum forlag, 1990)
* *Ex ponto - tanker og betraktninger under min fangetid* (Solum forlag, 1989)
* *Den forbannede gården* (Solum forlag, 1972)
* *Konsulene* (Cappelen forlag, 1962)
* *Broen over Drina* (Cappelen forlag, 1960)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Ivo Andrić – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Ivo Andrić – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Ivo Andrić på Internet Movie Database

* (en) Ivo Andrić hos The Movie Database
* (en) Ivo Andrić på Discogs
# Etnografi

**Etnografi** er benevnelsen på en vitenskapelig metode for å beskrive og sammenligne verdens ulike kulturer og samfunnstyper, ofte gjennom bruk av feltstudier.

På 1900-tallet skilte sosialantropologien seg ut som egen vitenskap fra etnografien. I Norge var Fredrik Barth (1928–2016) sin etablering av sosialantropologien som eget fag ved Universitetet i Bergen vendepunktet.

## Se også

* Antropologi
* Sosialantropologi

## Fotnoter

## Eksterne lenker

* (en) Ethnography – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Skiidrett

Skiidrett i Ottawa ca. 1895.
**Skiidrett** omfatter en rekke idretter som hovedsakelig foregår på vinterstid, bruk av ski er et sentralt moment i idretten. En ski er et redskap som kan brukes som et fremkomstmiddel til bruk på snø. Skiene har trolig vært i bruk i tusenvis av år, i vinterlige/alpine miljøer. Vanligvis går konkurransene ut på å komme seg fortest fra et punkt til et annet, men det kan også gå ut på å få best mulig stilkarakterer, gitt av flere dommere.

De norske skiløperkompaniene på 1700-tallet utviklet konkurranseidretten. Det ble arrangert konkurranser for å skape gode soldater på ski, det var viktig at soldatene var utholdende, at de kunne hoppe over hinder og skyte på ski i nedoverbakke. De ble trent opp i dette, som i dag er blitt disiplinene langrenn, skihopp og skiskyting.

Den norske offiseren Henrik Angell opprettet den først skiskolen i Montenegro og medvirket til opprettelsen av den første skiskolen i de franske alpene i 1903.

## Skiidretter

### Nordiske grener

Utdypende artikkel: Nordiske grener

* Langrenn
* Skihopp
* Kombinert

### Alpint

Utdypende artikkel: Alpin skiidrett

* Slalåm
* Storslalåm
* Super-G
* Utfor
* Speedskiing
* Parallellslalåm
* Sprintutfor

### Annet

* Freestyle
* Jibbing
* Boardercross
* Skicross
* Skiorientering
* Skiseiling
* Skiskyting
* Langrennscross
* Telemarkskjøring
* Skiballett
* Den Norske Skiskole

## Referanser
# 1877

**1877**
MDCCCLXXVII
◄ **·**
18. århundre
◄ **19. århundre** ►
20. århundre **·**
►

◄ **·**
1850-årene **·**
1860-årene
◄ **1870-årene** ►
1880-årene **·**
1890-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
1872 **·**
1873 **·**
1874 **·**
1875 **·**
1876
◄ 1877 ►
1878 **·**
1879 **·**
1880 **·**
1881 **·**
1882 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 1877 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Emner** |
| Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Konflikt | Kunst |
| Musikk | Politikk | Sport | Meteorologi | Vitenskap |
| **Ledere** |
| Statsledere |

1877 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 1877 *MDCCCLXXVII* |
| Ab urbe condita | 2630 |
| Armensk kalender | 1326 ԹՎ ՌՅԻԶ |
| Kinesisk kalender | 丙子年 (Ild Rotte) 4573 eller 4513     *— til —* 丁丑年 (Ild Okse) 4574 eller 4514 |
| Etiopisk kalender | 1869–1870 |
| Det jødiske året | 5637–5638 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1933–1934 |
|  - *Shaka Samvat* | 1798–1799 |
|  - *Kali Yuga* | 4977–4978 |
| Iransk kalender | 1255–1256 |
| Islamsk kalender | 1293–1294 |
| Nengō | Meiji 10 (明治１０年) |
| Juliansk kalender | Gregoriansk minus 12 dager |
| Koreansk kalender | 4210 |

## Begivenheter

* Thomas Alva Edison finner opp fonografen.
* Asaph Hall, en amerikansk astronom oppdager de to månene til Mars, Deimos og Phobos.
* Norges første begravelsesbyrå etableres i Christiania av Kristian August Lyche Wang.
* 1. januar – Dronning Victoria utnevnes til keiserinne av India
* 4. mars – Emile Berliner oppfinner mikrofonen.
* 4. mars – Pjotr Iljitsj Tsjajkovskijs ballett *Svanesjøen* blir fremført for første gang.
* 5. mars – Rutherford B. Hayes blir tatt i ed som USAs 19. president. Han ble egentlig tatt i ed 3. mars, men da ikke offentlig.
* 10. oktober – Gjæslingan fyr tennes for første gang.

## Fødsler

* 11. januar – Oskar Andersson, svensk tegneserietegner (d. 1906)

* 17. februar – Isabelle Eberhardt, sveitsisk forfatter og journalist (d. 1904)

* 12. mars – Wilhelm Frick, tysk krigsforbryter (d. 1946)
* 16. mars – Reza Pahlavi, persisk sjah (d. 1944)
* 29. mars – Alois Kayser, tysk misjonær (d. 1944)

* 26. april – Alfred Næss, norsk skøyteløper (d. 1955)

* 5. mai – Halfdan Egedius, norsk maler og tegner (d. 1899)

* 2. juli – Hermann Hesse, tysk forfatter (d. 1962)

* 13. september – Benny Presttun, norsk skuespillerinne.
* 14. september – Leonhard Seppala, norsk-amerikansk hundekjører

* 14. desember – Jørgen Brønlund, grønlandsk lærer og polarforsker (d. 1907)
* 20. desember – Werner Hosewinckel Christie, norsk landbruksvitenskapsmann (d. 1927)

* januar – Gilbert Godsmark, engelsk fotballspiller (d. 1901)

* Peter Høegh Hagen, dansk løytnant og kartograf (d. 1907)

## Dødsfall

* 16. mars – Johan Fjeldsted Dahl, dansk-norsk forlegger og bokhandler
* 16. mars – Hans Gerhard Colbjørnsen Meldahl, norsk høyesterettsjustitiarius og justisminister (f. 1815)

## Litteratur

* Helena Petrovna Blavatsky – *Isis Unveiled*.
* Leo Tolstoj – *Анна Каренина* (*Anna Karenina*, 1875–77)
* Émile Zola – *L'Assommoir*
# Eksplosjon

Detonasjon av eksplosiver.
Bensineksplosjoner.
Svart røyk fra en eksplosjon stiger etter en bombedetonasjon ved Nahr el Bared, Libanon.
En **eksplosjon** er en eksoterm kjemisk prosess som, når den forløper ved konstant volum, vil forårsake en meget hurtig og betydelig trykkøkning.

Kjemisk drevne forbrenninger som går med høy hastighet blir gjerne omtalt som *eksplosjoner*, mens kjemisk drevne nedbrytinger i høy hastighet omtales som *detonasjoner*. Den første typen er gjerne knyttet til forskjellige former for krutt, mens den siste typen er gjerne knyttet til forskjellige former for sprengstoff. Det finnes også overgangsformer hvor en forbrenning i høy hastighet utløser en detonasjon.

## Ulike typer eksplosjoner

Det finnes flere ulike typer eksplosjoner:

* **Kjemiskeeksplosjoner**
	+ Uniforme reaksjoner
		- *Termisk eksplosjon*
	+ Propagerende reaksjoner
		- *Deflagrasjon -* Eksplosjon der forbrenningsbølgen sprer seg med underlydshastighet i forhold til ubrent gass forut for flammen.
		- *Detonasjon -* Eksplosjon der trykkbølgen sprer seg med overlydshastighet i det aktuelle materialet.
* **Mekaniske eksplosjoner** - forårsakes av mekaniske krefter
* **Nukleæreeksplosjoner** - inntrer når kjernereaksjoner produserer store energimengder over kort tid.
* **Elektriskeeksplosjoner**

## Eksterne lenker

* SNL: Eksplosjon

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Århundre

Et **århundre**, også kjent som et **sekel**, er en periode på hundre år, og i tidsregningen en periode som begynner på år 1, eller et år som direkte følger et år med jevnt hundretall, og opphører (ved slutten av) følgende år med jevnt hundretall. Det 1. århundre varte fra år 1, hvilket var det første kalenderåret i vår tidsregning, til (slutten av) år 100, det 2. århundre fra år 101 til 200, og så videre; det seneste århundret var det 20. århundre hvilket varte fra år 1901 til 2000.

Ofte regnes dog et århundre som en periode av «år med samme hundretall», for eksempel *nittenhundretallet* som er årene 1900 til 1999, men det første århundre er i dette fall bare 99 kalenderår (årene 1 til 99), ettersom det ikke finnes noe «år 0» i tidsregningen, og ved slutten av år 1999 hadde ikke et jevnt hundretall eller tusentall kalenderår passert siden begynnelsen av tidsregningen, ettersom det hadde passert totusen kalenderår først ved slutten av år 2000 / begynnelsen av år 2001.

## Liste over århundrer

* 1. århundre
* 2. århundre
* 3. århundre
* 4. århundre
* 5. århundre
* 6. århundre
* 7. århundre
* 8. århundre
* 9. århundre
* 10. århundre
* 11. århundre
* 12. århundre
* 13. århundre
* 14. århundre
* 15. århundre
* 16. århundre
* 17. århundre
* 18. århundre
* 19. århundre
* 20. århundre
* 21. århundre
* 22. århundre
* 23. århundre
* 24. århundre
* 25. århundre