Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# USAs forsvar

| USAs forsvar |
| --- |
|  |
| Basisdata |
| Land | USA |
| Forsvarsgrener | Army Marine Corps Navy Air Force Space Force Coast Guard |
| Hovedkontor | Arlington County (USA, The Pentagon) |
| Administrasjon |
| Øverst­kommanderende | USAs president |
| Styrke |
| Øvre aldersgrense | 17 |
| Nedre aldersgrense | 17 år |
| Verneplikt | Nei |
| Aktivt personell | 1,3 millioner (2024) |
| Reservepersonell | 800 000 (2021) |
| Utgifter |
| Budsjett | 895 milliarder dollar (2025) |
| Prosent av BNP | 3,38% (2024) |

**Amerikas forente staters militærvesen** (*United States Armed Forces*) er USAs militærvesen, bestående av seks forsvarsgrener.

## Forsvarsgrener

USA har seks forsvarsgrener. De fem første er underlagt Krigsdepartementet , mens kystvakten i fredstid er del av Sikkerhetsdepartementet.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | United States Army | 1775 |
|  | United States Navy | 1775 |
|  | United States Marine Corps | 1775 |
|  | United States Air Force | 1947 |
|  | United States Space Force | 2019 |
|  | United States Coast Guard | 1790 |

## Militære tap i krig

Landet har vært involvert i en rekke kriger og andre militære aksjoner. Antallet drepte i disse operasjonene frem til 1996 har vært disse:

* Andre verdenskrig: 291 557
* Korea: 33 651 (Koreakrigen)
* Vietnam 47 364 (Vietnamkrigen)
* Grenada: 16 (Invasjonen av Grenada)
* Panama: 24
* Somalia: 43 (Tallene for de siste fire konfliktene er hentet fra *Oxford Companion to Military History.)*
* Haiti: 4
* Bosnia: 0
* Kosovo: 7
* Irak: 4 217

## Se også

* U.S. Public Health Service Commissioned Corps
* NOAA-korpset
* Militære grader i USA
* Major non-Nato ally

Kilde: Tabell 1 US Personnel Killed in Action (KIA) (Eikenberry, 1996; 113)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Military of the United States – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Skjøte

Eldre skjøte, side 1
Eldre skjøte, side 2
Et **skjøte** er et dokument som enten overfører en grunneiendom fra en eier til en annen, eller bekrefter at slik eiendomsovergang allerede følger av en kjøpekontrakt (avtale).

For at den nye eieren skal bli registrert hjemmelshaver i de offentlige eiendomsregistre, må skjøtet tinglyses. Det er vanligvis av hensyn til slik registrering, at man har både en kjøpekontrakt og et skjøte for samme transaksjon.

## Historie

Hjemmelsoverganger ble fra slutten av 1600- tallet ført inn i de såkalte pantebøkene. Hjemmelsovergangene ble registrert i matrikkelen.
Ved «tinglysingsloven» av 1935 ble grunnboken opprettet, og hjemmelsovergangene skulle føres inn i grunnboken.

Ordet *skjøte* skriver seg tilbake til middelalderen, og er for eksempel nevnt i Christian V's lovbok fra 15. april 1687 (Femte bok, § 27):

«§ 27. Hvo som sælger anden Huus, eller Jord, hand bør at hiemle og værge hannem det
med nøjaktgt Skiøde.»

Opprinnelsen skal være det norrøne ordet «Skeyta», som betyr overgi eller overdra eiendom.

## Skjøtets innhold

I eldre tider var hjemmelsdokumentene forholdsvis enkle, men skulle alltid inneholde:

* Eiendommens betegnelse.
* Selgerens navn.
* Kjøperens navn.
* Kjøpesum.
* Selgerens underskrift.
* Vitneunderskrifter *(bekreftelse på selgers underskrift)*.
* Eventuelle rettigheter, heftelser og forpliktelser.

De eldre skjøtene var som regel håndskrevne og uten formularer. Vitneunderskriftene måtte være enten av en advokat *(«prokurator»)*, en «offentlig tjenestemann» eller 2 uavhengige vitner som ikke kunne være i nær familie med selger eller kjøper (til og med barn av søsken).

Senere er kravene til innhold blitt skjerpet, og i dag skal et skjøte også inneholde såvel personnummer/organisasjonsnummer til kjøper og selger, som tilleggsopplysninger både om kjøper og selger og eiendommens beskaffenhet. I praksis må dagens skjøte enten skrives på et formular som kan kjøpes i en bokhandel
eller lastes ned fra Internet.

Fra 1975 er dessuten salg av eiendom underlagt konsesjonsplikt i Norge, slik at et skjøte også må følges av en konsesjonstillatelse gitt med bakgrunn i en konsesjonssøknad, eller en egenerklæring om konsesjonsfrihet ved tinglysing.

## Gebyrer og avgifter

Ved tinglysing av skjøte skal det betales tinglysingsgebyr. I tillegg skal det normalt betales en «dokumentavgift» som utgjør 2,5% av den anførte verdien på skjøtet. Ved overdragelse mellom
ektefeller eller ved skifteoppgjør skal det ikke betales dokumentavgift.

## Eksterne lenker

* Salg av eiendom – Fra Grimstad oppmålingsvesen.
* Skjøteformular (pdf) - Fra Grimstad oppmålingsvesen.
# Gjenforsikring

**Gjenforsikring** eller **reassuranse** er en praksis hvor et forsikringsselskap selv beskytter seg mot tapsrisiko ved å tegne en forsikring der man overlater deler av sine forpliktelser til andre forsikringsselskaper. Dette er spesielt vanlig for selskaper som risikerer store utbetalinger ved ulykker, blant annet innen shipping.

## Typer reassuranse

Fakultativ reassuranse er reassuranse som gjelder for en enkelt risiko. Ved denne typen reassuranse vurderes hvert enkelt forsikrede objekt individuelt. En av fordelene med denne typen reassuranse er at den individuelle vurderingen øker sannsynligheten for en riktig risikopris. En av ulempene er at den individuelle vurderingen øker administrasjonskostnadene.

Ved proporsjonal reassuranse dekker reassurandøren en fast andel av hvert krav fra den forsikrede parten.

Ved ikke-proporsjonal reassuranse dekker reassuranseselskapet utbetalinger over en på forhånd avtalt sum. De to hovedformene for ikke-proporsjonal reassuranse er excess of loss og stop loss.

Excess of loss reassuranse brukes for å forsikre seg mot store enkeltskader. Reassuranseselskapet forplikter seg til å dekke en skade hvor utbetalingen er over en bestemt størrelse. Det er ofte også bestemt en øvre grense for hvor mye reassuranseselskapet skal dekke av en skade.

Stop loss reassuranse dekker summen av alle skader som inntreffer i løpet av en tidsperiode dersom disse tilsammen overstiger et avtalt nivå. Reassurandøren har som regel avtalt en øvre grense for hvor mye den skal betale.

## Referanser
# Velforening

En **velforening** er en sammenslutning av beboere innenfor et avgrenset boområde, for eksempel et byggefelt eller en grend, som har gått sammen for i fellesskap å skape et bedre og sikrere bo- og nærmiljø i sitt område. Det er en forening som ikke er basert på særinteresser, men ser området som en helhet og tar opp de utfordringer nærmiljøet står overfor. Foreningen skal ha vedtekter og et styre, en demokratisk oppbygging, holde generalforsamling /årsmøte og valg på tillitspersoner.

## Norge

Velforeningers historie strekker seg tilbake til stiftelsen av «Det nyttige Selskap» i Bergen i 1776. Rundt 1814 ble de kalt sogneselskaper. Oppgaver og funksjoner har endret seg gjennom tidene. Opprinnelsen til dagens utgave stammer trolig fra slutten av forrige århundre. Velforeninger hadde ikke minst ansvar for etablering av vei, vann og kloakk på 1920- og 30- tallet før dette ble kommunale oppgaver. Det skjedde en stor vekst i antall nye velforeninger på 1970-tallet, med særlig sterk økning på 1980-tallet. I dag har en del av de kommunale oppgaver blir ført tilbake til velforeninger - for eksempel belysning, brøyting og vedlikehold av veier.

Norske velforeninger ble i 1974 organisert i Norges Velforbund. Etter en konflikt internt i organisasjonen ble den begjært konkurs den 3. mars 2010. I 2010 be det dannet to konkurrerende foreninger for norske vel, Velforbundet og Vellenes Fellesorganisasjon. I 2016 ble Velforbundet og Vellenes Fellesorganisasjon slått sammen og alle medlemmene gikk nå over til det som er Norges eneste paraplyorganisasjon for velforeninger, Vellenes Fellesorganisasjon.

### Kjennetegn

En velforening er befolkningens talerør og har et mangfold av oppgaver som kun begrenses av vellets eget initiativ. Dette spenner fra små dugnader, anlegg av turveier, lekeplasser til mer omfattende og store aktiviteter. Velforeninger er også en viktig lokal høringsinstans for kommunen i saker som berører velområdet - ikke minst i forbindelse med kommuneplanene og plan- og bygningsloven.

Eksempler på oppgaver er:

* Dugnadsarbeid i forbindelse med vedlikehold og for å holde det rent og trivelig i nærmiljøet
* Arbeide med trafikksikkerhet, et trygt bomiljø - nabohjelp, samt frivillig brannvern og annen beredskap
* Opprettelse, ansvar for, samt vedlikehold av lekeplasser og nærmiljøanlegg.
* Drift av samfunnshus/grendehus, barnehage og ungdomsklubb
* Arrangør av sosiale sammenkomster som 17. mai, St. Hans, juletretenning, juletrefest, juleverksted, ungdoms-diskotek, pensjonisttreff og ture
* En sterk pådriver i kampen om å bevare viktige lokale institusjoner som skole, postkontor og nærmiljøforretninger
* Uttalelser til kommunen og andre om fremlagte planer og forslag
* Rydding av lekeområder, turveier og stier
* Søke kommunen eller andre om støtte til tiltak til friluftsliv i nærområdet

## Referanser
# Grasrotbevegelse

Representanter for de argentinske Mødrene på Mai-plassen (*Las Madres de Plaza de Mayo*) møter landets president Néstor Kirchner februar 2005.
**Grasrotbevegelse**, eller **gressrotbevegelse**, er en politisk eller kulturell aksjonsform som har sitt utspring i folket. Slike bevegelser kan også ha sine ideologer og talspersoner, og grasrotbevegelser kan gjerne gi støtte til ledere eller selv få en samlende person, men selve organisasjonsformen er likevel flat.

Aksjonsformen med flat struktur har sin styrke i at det ikke er så lett for autoritetene å kneble den, ettersom organisasjonen ikke kan rammes ved at en arresterer eller likviderer ledergruppen, slik myndighetene i enkelte tilfeller har lyktes i å ramme de hierarkisk oppbygde organisasjonene.

For at en *grasrotbevegelse* skal kunne vokse til en *massebevegelse* må den klare å samle store tilhengerskarer om gitte strategiske mål. Ofte opptrer slike bevegelser som protestaksjoner mot upopulære direktiver gitt av de styrende autoriteter. Slike bevegelser har eksempelvis vist enorm sprengkraft overfor antidemokratiske og militære juntastyrer og ulike former for totalitære regimer.

Det finnes flere eksempler på at den jevne kvinne og mann gjennom mobiliseringer på grunnplanet har oppnådd tilslutning og oppmerksomhet nok til å erobre reell makt, som igjen har ført til omvetninger innenfor de eksisterende styringssystemene. Det finnes imidlertid også eksempler på at makthaverne har klart å sprenge grasrotbevegelser ved å angripe demonstrasjonstog, -møter og arrangementer, og skape allmenn frykt for deltakelse før disse har rukket å bli en tilstrekkelig sterk samfunnsfaktor.

## Kjente grasrotbevegelser

* Foreldreaksjonen mot samnorsk i 1949-54 var den første større folkebevegelse i Norge.
* Hippiebevegelsen som oppsto i 1967 og varte til et lite stykke inn på 1970-tallet.
* Solidaritetsbevegelsen i Polen i 1980.
* Bestemødre mot atomvåpen, som startet sine plakatdemonstrasjoner utenfor Stortinget i 1983.
* Folkebevegelsen på Filippinene som førte til at diktator Ferdinand Marcos ble styrtet i 1986.
* Oransjerevolusjonen i Ukraina i 2004-05.

## Se også

* Massebevegelse
* Aksjonisme
* Flat struktur
# Federal Election Commission

| Federal Election Commission |
| --- |
| **FEC** |
|  |
|  |
| Offisielt navn | Federal Elections Commission |
| Type | Uavhengig føderalt organ i USA, valgstyre |
| Virkeområde | USA  |
| Etablert | 15. oktober 1974  |
| Hovedkontor | Washington D.C.  |
| Underlagt | USAs føderale myndigheter |
| Jurisdiksjon | USA |
| Nettsted |  |
|  |

**Federal Election Commission** (**FEC**) er et tilsynsorgan som ble grunnlagt i 1975 av den amerikanske kongressen for å håndheve reguleringen av valgkampfinansiering i USA. Kommisjonen ble opprettet i forbindelse med en endring i Federal Election Campaign Act som ble vedtatt i 1975. Den beskriver kommisjonens oppgaver som «å offentliggjøre finansiell valgkampinformasjon, å håndheve bestemmelsene i loven om grensene for og forbud mot bidrag, og å overvåke den offentlige finansieringen av presidentvalget.»

## Medlemskap

Kommisjonen består av seks medlemmer, som oppnevnes av USAs president og velges av det amerikanske senatet. Hvert medlem tjenestegjør i en periode på seks år, og to seter er på valg hvert år. Det er vedtatt ved lov at ikke mer enn tre kommissærer kan være medlemmer av samme politiske parti, og minst fire stemmer er nødvendig for at vedtak i kommisjonen skal være gyldig. Kritikere av kommisjonen hevder at denne strukturen fører jevnlig til vranglåser på tre stemmer, men andre hevder at slike vranglåser er et relativt sjeldent fenomen, og vanligvis basert på prinsippet heller enn partiskhet.

## Kritikk

Kritikere av FEC, inkludert støttespillere av valgkampreformer som Common Cause og Democracy 21, har klaget over at det er et klassisk eksempel på "regulatory capture", som oppstår når reguleringene tjener interessene til de reguleringene i utgangspunktet var myntet på. FECs tverrpolitiske struktur gjør byrået "tannløst". Kritikerne hevder også at de fleste FEC straffer for brudd på valgloven, først blir sanksjonert mot etter selve valget er gjennomført som ugjerningen skjedde i tilknytning til. I tillegg har noen kritikere hevdet at kommissærene har en tendens til å opptrer som en forlenget arm av "det etablerte" politiske miljøet ved utstedelse av kjennelser og utforming av forskrifter. Andre påpeker imidlertid at kommissærene sjelden er delt jevnt langs de politiske linjene, og at problemene med responstid kan være symptomatisk for systemet. Prosessen i behandlinger av klager - inkludert tiden for den tiltaltes tid til å svare for anklagene, tiden til å etterforske og engasjere seg i juridisk analyse, og til slutt, hvor berettiget, påtale - tar nødvendigvis langt lengre enn den relativt korte perioden en politisk kampanje tar.

På samme tid, sier andre kritikere, som for eksempel tidligere FEC formann Bradley A. Smith og Stephen M. Hoersting, direktør for Center for Competitive Politics Arkivert 28. mars 2014 hos Wayback Machine., forfølger regelverket altfor aggressivt, og krenker ytringsfriheten

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Federal Election Commission of the United States – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# U.S. District Court for the District of Columbia

| U.S. District Court for the District of Columbia |
| --- |
|  |
|  |
| Offisielt navn | United States District Court for the District of Columbia, District Court of the United States for the District of Columbia, Supreme Court of the District of Columbia |
| Type | Domstol |
| Virkeområde | USA |
| Etablert | 1791 |
| Hovedkontor | Washington, DC |
| Jurisdiksjon | District of Columbia |
| Nettsted |  |
|  |

**U.S. District Court for the District of Columbia** er den amerikanske føderale førsteinstansdomstolen som behandler saker fra det føderale distriktet Columbia. Domstolen ble opprettet av Kongressen i 1791 under lovgivningsprosessen som etablerte et kommunalt styre for Washington, DC.

Ankesaker fra denne domstolen behandles av U.S. Court of Appeals for the District of Columbia Circuit.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) United States District Court for the District of Columbia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Skattefradrag

*For fradrag i bruttoinntekt for å komme frem til alminnelig inntekt, grunnlaget for skatteberegningen, se* inntektsfradrag*.*
**Skattefradrag** er fradrag i utlignet skatt. Eksempler på skattefradrag i norsk skatterett er skatteloven § 16-10 for Boligsparing for ungdom, § 16-20 for skatt betalt i annet land på samme inntekt, og § 16-40 for FoU-fradrag (SkatteFUNN).
# Tom Coburn

| Tom Coburn |
| --- |
|  |
| Født | 14. mars 1948 Casper |
| Død | 28. mars 2020   (72 år) Tulsa |
| Beskjeftigelse | Politiker, lege, fødselslege  |
| Embete | * Medlem av USAs representanthus (1995–2001)
* medlem av USAs representanthus (106. kongressperiode i USA, Oklahoma's 2nd congressional district, 1999–2001)
* medlem av USAs representanthus (105. kongressperiode i USA, Oklahoma's 2nd congressional district, 1997–1999)
* medlem av USAs representanthus (104. kongressperiode i USA, Oklahoma's 2nd congressional district, 1995–1997)
* senator i USA (109. kongressperiode i USA, Oklahoma Class 3 senate seat, 2005–2007)
* senator i USA (110. kongressperiode i USA, Oklahoma Class 3 senate seat, 2007–2009)
* senator i USA (111. kongressperiode i USA, Oklahoma Class 3 senate seat, 2009–2011)
* senator i USA (112. kongressperiode i USA, Oklahoma Class 3 senate seat, 2011–2013)
* senator i USA (113. kongressperiode i USA, Oklahoma Class 3 senate seat, 2013–2015)
 |
| Utdannet ved | Oklahoma State University (–1983; forekomst av: medisinskole) University of Oklahoma (–1970; akademisk grad: Bachelor of Science) Central High School (offentlig skole) Oklahoma State University (akademisk grad: trainee) University of Arkansas (akademisk grad: medical residency) |
| Parti | Det republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Memorial Park Cemetery |
|

---

Tom Coburn på Commons |

**Thomas Allen Coburn** (født 14. mars 1948 i Casper i Wyoming i USA, død 28. mars 2020) var en amerikansk republikansk politiker. Han var senator for delstaten Oklahoma. Han avla legeeksamen ved University of Oklahoma Medical School.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Biografi hos *Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek*

* (en) Stemmegivingsoversikt vedlikeholdt av *The Washington Post*

* (en) Finansredegjørelse for valgkamp hos Federal Election Commission

* (en) Valgkampbidrag hos OpenSecrets.org

* (en) Opptredener på C-SPAN-programmer

* (en) Biografi, stemmegivingsoversikt, og oppslutning hos interessegrupper hos Project Vote Smart

* (en) Stilling i saker og relaterte sitater hos On The Issues

* (en) Medarbeiderlønn, turer og personlig finans hos LegiStorm.com

* (en) Kongressprofil hos GovTrack.us

* (en) Tom Coburn hos Internet Movie Database

* (en) Profil, nyheter og kommentarer hos *The New York Times*

* (en) Verker om og med Tom Coburn i biblioteker (WorldCat-katalogen)

* (en) Profil hos Ballotpedia
# PGA of America

| PGA of America |
| --- |
| Stiftet | 1916 |
| Land | USA  |
| Nettsted | www.pga.c (en) www.pga.o |
|  |

**Professional Golfers' Association of America** er et amerikansk idrettsforbund for golf. Organisasjonen har over 27 000 medlemmer og representerer hovedsakelig klubbproer og golfinstruktører. Den tilsvarende organisasjonen for kvinner er Ladies Professional Golf Association.

## Se også

* PGA Player of the Year

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* Offisielt nettsted
# Hobby

Frimerkesamling er en populær hobby.
**Hobby** er betegnelse for en fritidsaktivitet som ofte tar tid og vanligvis er ubetalt. Er målet å tjene penger, vil ikke dette lengre betegnes som en hobby, men en jobb. Ordet er av usikker opprinnelse, men kan ha opphav enten i falkejakt i middelalderen eller etter en hestetype som ble videreført til kjepphest (engelsk: *Hobby-horse*) Hobbyutøveren regnes som amatør (av latin *amare*, å elske), men kan ha kunnskaper og ferdigheter på høyde med profesjonelle (de som har det samme feltet som yrke og levebrød).

Noen unge velger å lære så mye om sin hobbyinteresse, at de kan gå inn i et yrke med dette som grunnlag. Uttrykket nerd brukes ofte om personer som har hobbyer svært få andre synes er interessante og derfor betraktes som sære.

## Typer hobbyer

* Sport og idrett
* Jakt og fiske
* Modellbygging, hobbysnekring, håndarbeid og amatørkunst
* Samling av diverse objekter som f.eks. frimerker, insekter eller vesker
* Musikk, både som utøver og lytter
* Mote
* Litteratur, slik som se film og lese bøker, eller skrive dikt
* Data, videospill og spill
* Å bidra på Wikipedia

## Referanser
# Likhus

Det første likhuset i New York åpnet i 1866
Et **likhus** er en bygning eller et rom hvor lik oppbevares i påvente av identifikasjon, obduksjon eller kremasjon, gravleggelse eller et annet dødsritual. Likene er vanligvis nedkjølt for å unngå forråtnelse.

Det er to hovedtyper av nedkjølte likhus:

* I likhus med positiv temperatur holdes likene avkjølt på 2–4 ℃. I slike likhus kan likene oppbevares i opptil flere uker. Temperaturen forhindrer ikke at likene råtner, men forråtnelsen fortsetter i et saktere tempo enn ved normal romtemperatur.
* I likhus med negativ temperatur holdes likene avkjølt på −15 til −25 ℃. Slike temperaturer brukes gjerne ved rettsmedisinske institutter, særlig når et lik ikke er blitt identifisert. Ved slike temperaturer er liket fullstendig frosset, og forråtnelsen er helt og fullt stoppet.

Likhus kan være egne offentlige institusjoner, gjerne kommunale, eller del av et sykehus eller et privat begravelsesbyrå.
# Politisk handlingskomité

En **politisk handlingskomité** (engelsk: political action committee, forkortet **PAC**) er i USA en type organisasjon som samler inn valgkampbidrag fra støttespillere, og donerer disse midlene for å kjempe for eller mot en eller flere kandidater, innbyggerinitiativ eller lovgivning. På føderalt nivå, blir en organisasjon en PAC når den mottar eller bruker mer enn 1000 USD i den hensikt å påvirke et føderalt valg, jamfør Federal Election Campaign Act.

## Historie

I 1947, som en del av Taft-Hartley Act, vedtok den amerikanske kongressen et forbud mot at fagforeninger eller selskaper kunne bruke penger til å påvirke føderale valg, og forbud for fagforeninger fra å bidra til kandidatkampanjer (en tidligere lov, 1907 Tillman Act, hadde allerede etablert forbud mot at selskaper kunne bidra til kampanjer). Som svar på disse begrensningene opprettet Congress of Industrial Organizations (CIO) en ny organisasjon kalt Political Action Committee. Dette var den første politiske handlingskomiteen.

I 1971 vedtok den amerikanske kongressen Federal Election Campaign Act. I 1974 endret de loven, definerte hvordan en PAC kunne operere, og etablerte Federal Election Commission (FEC) for å håndheve reguleringene. I 1974 la de også inn endringer som begrenset hvor mye penger som kunne gis direkte til en kongresskampanje, noe som førte til en drastisk økning i antall komiteer ettersom kampanjene endret sine innsamlingsmetoder.

## Se også

* SarahPAC
* RightNOW Women PAC

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Political action committee – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Apostolisk fattigdom

**Apostolisk fattigdom** er en doktrine fremsatt i det 13. århundre av nyetablerte tiggerordener, som et svar på behovet for reformer i den katolske kirke. Disse ordenene prøvde å leve uten å eie land eller samle på penger.

Doktrinen ble sett på som en utfordring mot kirkens store verdier og deres korrumperende virkning. En viktig tallsgruppe for denne oppfatningen var Humiliati, som var grunnlagt av en ullhandler. De opprettet samfunn rundt om i Italia og Frankrike, basert på prinsippet om et enkelt liv for legfolk som delte godene, men levde i familier. Det var primært en legbevegelse, og avviste autoriteten til hierarkier og presteskap. Blant annet på grunn av dette ble de senere erklært som kjettere av den katolske kirke.

Ifølge en vanlig oppfatning ble Frans av Assisi inspirert av denne bevegelsen til å danne Fransiskanerordenen, i et forsøk på å etterleve fattigdommen til Jesus Kristus og samtidig strengt holde seg til den katolske kirkes tro.

Petrus Valdés, som grunnla Valdenserne, delte denne troen. De mente også at Bibelen skulle leses på folks eget sprog og ikke bare på latin, og ble forfulgt av kirken.

Særlig blant fransiskanerne førte disse tankene til mye strid, og kirkemøter ble kalt sammen for å støtte snart den ene siden, snart den andre. En stor gruppe blant fransiskanere med en streng tolkning av prinsippet, ble kalt «spirituales». Under ledelse av Bonaventura erklærte kirken at de var kjettere, og de ble fanget og brent. Andre som hevdet doktrinen, f.eks. fransiskaneren William av Ockham, ble mistenkt for å være kjettere og risikerte ekskommunikasjon.

Striden om apostolisk fattigdom er et viktig tema i Umberto Ecos roman Rosens navn.