Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Barnepass

**Barnepass** er en generell betegnelse for alle typer pass av, og omsorg for, barn.

## Ulike typer barnepass og omsorg for barn

| Hvor | Betegnelse |
| --- | --- |
| Hjemme | foreldre, fosterhjem, stefamilie, au pair, barnevakt, dagmamma |
| Utenfor hjemmet | barnepark, barneparkering, dagmamma |
| Pedagogiske tilbud | barnehage, familiebarnehage, skolefritidsordning |
| Institusjoner | barnehjem |

## Litteratur

* Bogen, Hanne (1987). *Barnepass: drøm og virkelighet*. Oslo: FAFO. ISBN 8274220080.

## Eksterne lenker

* Faktaside fra Norges Handelshøyskole om ulike typer barnepass
# Patient Protection and Affordable Care Act

| Patient Protection and Affordable Care Act |
| --- |
| President Barack Obama applauderer lovens vedtakelse |
| Type | Lov |
| Virkeområde | USA |
| Myndighet | Kongressen |
| Vedtatt | 2010 |
| Formål | Helsereform i USA |

Patient Protection and Affordable Care Act (**PPACA**), forkortet Affordable Care Act (**ACA**) og kalt Obamacare, er en amerikansk føderal lov vedtatt av Kongressen i 2010.

Loven har som formål å sørge for prismessig overkommelig behandling og innfører en offentlig helseforsikring i USA, som hittil hadde basert sitt helsevesen på private helseforsikringer, med det resultat at omkring 32 millioner amerikanere ved lovens vedtagelse ikke var forsikret.

Kjernen i *Obamacare* var hentet fra et forslag fra republikanerne, og burde gjort reformen tålelig for dem. I stedet gikk de inn for å få USAs høyesterett til å omstøte helseloven; selv Mitt Romney, som hadde innført en lignende helselov i 2006 da han var guvernør i Massachusetts; først kjent som *Mass Health*, senere *Romneycare*. Det er sagt at uten *Romneycare*, ville det neppe vært noen *Obamacare*.

Høyesterett fant i juni 2012 at Obamas helselov ikke var forfatningsstridig.

Loven har ført til at antallet amerikanere uten helseforsikring gikk ned fra 16 % i 2010, til 8,9 % i 2016. Republikanerne har imidlertid vært negative til loven, og Obamas etterfølger Donald Trump signerte en presidentordre samme dag som han ble innsatt som president som skal «minimere lovens økonomiske byrde i påvente av avskaffelse». I mars 2017 la Trump fram et lovforslag som ville redusere krav til forsikringsdekning og dermed kostnader. Trump greide ikke å få tilstrekkelig mange av sine partifeller med på forslaget, og lovforslaget ble trukket tilbake.

## Se også

* Helsereform i USA

## Referanser
# Politico

| *Politico* |
| --- |
|  |
| Land | USA |
| Type | Avis, tidsskrift, nyhetsnettsted |
| Innhold | Politikk |
| Grunnlagt | 23. januar 2007; 19 år siden  |
| Eier(e) | Axel Springer SE (2021–) |
| Språk | Engelsk |
| Politisk posisjon | Sentrum-venstre |
| Adm.dir. | Robert Allbritton (2021) |
| Antall ansatte | 500  (2017) |
| Hovedkontor | Arlington County |
| ISSN | 2381-1595 |
| OCLC | 85480115 |
| Nettsted | www.politico. (en) |
|

---

Politico på Commons |

**Politico** er en amerikansk medieorganisasjon som distribuerer innholdet sitt via internett, avis, tv og radio. Den dekker primært føderal amerikansk politikk, inkludert dekning av Kongressen, Det hvite hus, lobbyvirksomhet og media. Selskapet ble i 2021 kjøpt av det europeiske selskapet Axel Springer SE.

*Politico* ble etablert av John F. Harris og Jim VandeHei i 2007. De er henholdsvis ansvarlig redaktør og daglig redaktør og arbeidet tidligere i *The Washington Post*. Frederick J. Ryan jr., som er tidligere assistent til president Ronald Reagan, er styreleder og direktør i selskapet. Selskapet er eid av Allbritton Communications. Det holder til i Arlington i Virginia.

Papiravisen distribueres gratis i ca. 33 000 eksemplarer til utvalgte politiske institusjoner i Washington D.C. område, som Kongressen, Det hvite hus, Høyesterett i USA, departmenter og forvaltningsorganer, lobbyist- og aktivistgrupper med mer. Inntektene kommer fra reklame.

Nettavisen hadde pr. 2011 mellom 8 og 11 millioner unike besøkere i måneden, opp fra 6 millioner i 2008. Antall ansatte har økt fra 12 i 2007 til rundt 150 i 2011.

I 2011 lanserte nettstedet en betalingstjeneste, Politico Pro som særlig retter mot politikere og politiske assistenter, lobbyister, aktivister osv. og tar for seg utvalgte politiske temaer som helsetilbud, energi, teknologi og transport.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Politico (company) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Politico på Bluesky

* Politico på Facebook

* Politico på Instagram

* Politico på YouTube

* Politico på X (tidligere Twitter)

* Politico på X (tidligere Twitter)
* Jodi Enda: Politico, Act II, American Journalism Review, 30. november 2011
# Wikikilden

| Wikikilden |
| --- |
|  |
|  |
| Nettsted | wikisource.o (mul) |
| Type nettsted | Digitalt bibliotek, Wikimedia-innhaldsprosjekt  |
| Tilgjengelige språk | flere språk |
| Eier(e) | Wikimedia Foundation |
| Utgitt av | Jimmy Wales  |
| Lansert | 24. november 2003 |
| Alexa | 3 824 (28. november 2017), 4 009 (7. september 2018), 4 976 (9. september 2017), 4 630 (24. august 2020) |

**Wikikilden** (engelsk: **Wikisource**) er et av Wikipedias søsterprosjekter, og har som mål å lage et wikibasert bibliotek av frie kildetekster. For å være frie må enten opphavsretten til teksten være utløpt (det er 70 år siden opphavsmannen døde), eller opphavsmannen har valgt å gjøre teksten fri. Prosjektet har også en del bruker-lagde oversettelser av frie tekster. Prosjektet er flerspråklig og det er en egen norsk-språklig utgave som har tekster på både bokmål og nynorsk.

## Se også

* Prosjekt Runeberg

## Referanser

## Eksterne lenker

* (mul) Offisielt nettsted

* (en) Wikisource – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Wikisource – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Wikikilden på X (tidligere Twitter)
* (no) Norsk hovedside

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sosialhjelp

**Sosialhjelp** er en form for understøttelse som kan ytes, dersom der ikke finnes annen tilgjengelig hjelp i form av trygd eller annet. Gjennom tidene har slike ytelser vært hjemlet i forskjellige lover, som «Forsorgsloven» og «Lov om sosial omsorg». Ytelsene har variert med hva lovgivere og kommuner har sett som riktig og nødvendig, men har vanligvis gått på å sørge for et minstemål av mat, klær og tak over hodet.

Sosialhjelpen har røtter i kristendommens allmissebegrep, og var ukjent i Norden før dette.

## Historisk

I vikingtiden var det ætten som hadde plikt til å ta vare på sine. Ble en familie uten forsørger, og samtidig ætteløs, var det spørsmål om noen så seg tjent med å ta inn noen i sine husstander. Totalt uønskede individer ble enten sendt i utlæg eller hogd ned, slik at vedkommende kunne sikres plass i Valhall.

Etterhvert som kristendommen fikk rotfeste ble det klostrene som fikk ansvaret for den sosiale omsorgen. Reformasjonen førte til at det ble kongens myndigheter som skulle styre dette. Ansvaret ble etterhvert forflyttet til lokale styrer, slik at fattigstyre eller forsorgsstyre ble en del av det kommunale apparatet.

## Sosialhjelp i Norge i dag

Offentlig sosialhjelp tildeles i Norge gjennom NAV. Vilkårene for dette er fastsatt i «Lov om sosiale tjenester i arbeids- og velferdforvaltningen» (Lov 2009-12-18 nr 131).

Følgende sosiale tjenester inngår i NAV-kontorenes obligatoriske oppgaver:

* Opplysning, råd og veiledning, herunder økonomisk rådgivning
* Økonomisk stønad
* Midlertidig botilbud
* Individuell plan
* Kvalifiseringsprogram med tilhørende stønad

I 2013 mottok ifølge Statistisk sentralbyrå 120 775 personer sosialhjelp i Norge. For 49 152 var dette viktigste kilde til livsopphold. Totalt ble det utbetalt 5,12 milliarder kroner i sosialhjelp dette året.

## Referanser

## Litteratur

* Anne-Lise Seip *Sosialhjelpstaten blir til : norsk sosialpolitikk 1740-1920*, 1984 ISBN 82-05-14843-0
* Anne-Lise Seip *Veiene til velferdsstaten norsk sosialpolitikk 1920-75* ISBN 82-05-21930-3
# Ikke-statlig organisasjon

**Ikke-statlige organisasjoner** (fra engelsk *non-governmental organization*; forkortelsen *NGO* forekommer også i norske publikasjoner) er organisasjoner som arbeider parallelt med statlige organer, men som ikke er underlagt en offentlig myndighet. Ikke-statlige organisasjoner kan i mange tilfeller ha en form for samarbeid eller konsultativ status både hos nasjonale myndigheter og internasjonale organisasjoner, herunder ulike FN-organer, Europarådet og andre organisasjoner.

I Norge brukes gjerne betegnelsene «frivillige organisasjoner» eller «ideelle organisasjoner». Organisasjoner med primært kommersiell målsetning regnes ikke som ikke-statlige organisasjoner. Ikke-statlige organisasjoner kan finansieres gjennom private eller offentlige bidrag, eller en kombinasjon.

## Eksempler på ikke-statlige organisasjoner

* American Civil Liberties Union
* Amnesty International
* CARE
* Human Rights Watch
* Leger Uten Grenser
* Natur og Ungdom
* PEN-klubben
* Røde Kors internasjonal
* Transparency International
* Europabevegelsen

## Se også

* Ideell organisasjon
* Interesseorganisasjoner

## Kilder

* Cross, John C. (1997). *Development NGOs, the State and Neo-Liberalism: Competition, Partnership or Co-conspiracy.*
* Degnbol-Martinussen, John og Poul Engberg-Pedersen (2001). *Fattigdom og udvikling. Grundbog om den nødvendige bistand*. København: Mellomfolkeligt Samvirke.
* Krogh, Elsebeth (1998). *NGOerne – frelsende engle eller politiske dyr?* I: Den Ny Verden 4. ss 91 – 105.
* Potter, Robert B., Tony Binns, Jennifer A. Elliot & David Smith (2004). *Geographies of Development. Second Edition.* Essex: Pearson Education Limited.
* Uvin, Peter & David Miller (1994). *Scaling Up: Thinking Through the Issues.*

## Eksterne lenker

* (en) Non-governmental organizations – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Hva er en forening? – Altinn/Hjelp til regelverk Arkivert 6. juli 2011 hos Wayback Machine.
* Frivillighetsregisteret – Altinn/Hjelp til regelverk Arkivert 6. juli 2011 hos Wayback Machine.
* Elektronisk skjema for registrering i Frivillighetsregisteret – Altinn/Brønnøysundregistrene Arkivert 6. juli 2011 hos Wayback Machine.
# Frivillighet

2005
**Frivillig** er et begrep som ofte blir bruk for de som arbeider uten lønn eller noen annen form for økonomisk vederlag. Frivillig arbeid er gjerne knyttet til frivillige organisasjoner med samfunnsnyttig formål som for eksempel Norges Røde Kors eller Misjonsalliansen. Det arbeid som mange nedlegger for eksempelvis Wikipedia er også frivillig. Frivillig arbeid blir ofte kalt *dugnad* når flere går sammen for å utføre en oppgave, som å bygge en hytte eller rydde en gate.

Foruten personlig valg er det en rekke faktorer som motiverer en person til å arbeide gratis og uten lønn for en samfunnstjeneste. Mange frivillige nevner glede og tilfredsstillelse av å kunne bidra som motivasjon i stedet for lønn eller betaling. Dyade 4/2022 *Frivillighetens kår - i Frivillighetens år* diskuterer hvordan frivilligheten er under press fra myndigheter, byråkratisering og markedet.

De frivillige organisasjonene, dannet den 19. september 2005, - samarbeidsforumet Frivillighet Norge

## Se også

* Ideell organisasjon
* Interesseorganisasjon
* Klubb
* Forening

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Volunteering – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Hva er en forening? – Altinn/Hjelp til regelverk Arkivert 6. juli 2011 hos Wayback Machine.
* Frivillighetsregisteret – Altinn/Hjelp til regelverk Arkivert 6. juli 2011 hos Wayback Machine.
* Elektronisk skjema for registrering i Frivillighetsregisteret – Altinn/Brønnøysundregistrene Arkivert 6. juli 2011 hos Wayback Machine.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Rettssubjekt

Et **rettssubjekt** er en som kan få rettigheter og pådra seg forpliktelser i henhold til rettsreglene. Alle fysiske personer er rettssubjekter, og det samme gjelder i utgangspunktet for juridiske personer. Et selskap er således et eget rettssubjekt, som er uavhengig av sine eiere. Det siste gjelder imidlertid ikke unntaksfritt for alle slags juridiske personer. Enkelte regler foreskriver således at det er deltakerne som er rettssubjektene, et eksempel på dette er at deltakerne i ansvarlig selskap skattelegges individuelt, mens selskapet selv ikke er skattesubjekt. Det nærmere innholdet av juridiske personers rettssubjektivitet vil derfor måtte avgjøres konkret i henhold til hvert enkelt rettsgrunnlag.

## Se også

* Rettslig handleevne
* Rettsevne
# Aksjonæravtale

**Aksjonæravtale** er en avtale mellom aksjeeiere i et (allmenn-)aksjeselskap.

Spørsmål som ofte avtales i aksjonæravtaler er:

* selskapets utbyttepolitikk
* fordeling av styreplasser
* aksjonærenes mulighet til å omsette aksjer
* avtaler om at konflikter mellom aksjonærer skal løses med voldgift

## Forskjeller mellom selskapsvedtekter og aksjonæravtaler

* Vedtekter er bindende for selskapets generalforsamling og styre, aksjonæravtaler er kun en kontrakt mellom de aksjonærene som har inngått den. De binder ikke aksjonærer som ikke er del av akjonæravtalen.
* Aksjonæravtaler mellom aksjonærer som kontrollerer over 50 % kan ha betydning i avstemmninger på generalforsamling, mens vedtektsendringer krever 2/3 dels flertall for endring. I tilfeller hvor en gruppe kontrollerer mer enn 50 %, men mindre enn 2/3 kan aksjonæravtaler være en anvendelig måte å regulere selskapet på.
* Vedtekter skal være registrert i Foretaksregisteret, mens aksjonæravtaler er en privatrettslig avtale som ikke er offentlig.
* Styret er ikke bundet av aksjonæravtaler, kun lover og vedtekter.

## Litteratur

* Jannik Woxholth *Aksjonæravtaler* Gyldendal juridisk 2. utg 2014 ISBN 9788205471009

## Eksterne lenker

* (en) By-laws – kategori av bilder, video eller lyd på Commons