Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Taekwondo under sommer-OL

Olympiske ringer
**Taekwondo under sommer-OL**. Taekwondo kom med på det olympiske programmet første gang i 2000 i Sydney. Sporten har siden vært med i alle påfølgende sommerleker. Sporten var med som demonstrasjonsgren ved to sommerleker, 1988 i Seoul og 1992 i Barcelona.

## Medaljefordeling

Taekwondo

 Medaljer, taekwondo under sommer-OL 2000–2024 | Nr. | Land | Gull | Sølv | Bronse | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sør-Korea (KOR) | 14 | 3 | 8 | 25 |
| 2 |  Kina (CHN) | 7 | 2 | 4 | 13 |
| 3 |  Iran (IRI) | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 4 |  USA (USA) | 3 | 2 | 6 | 11 |
| 5 |  Storbritannia (GBR) | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 6 |  Mexico (MEX) | 2 | 2 | 3 | 7 |
|  Thailand (THA) | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 8 |  Serbia (SRB) | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 9 |  Kinesisk Taipei (TPE) | 2 | 1 | 6 | 9 |
| 10 |  Italia (ITA) | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 11 | *Russiske utøvere (ROC)* | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 12 |  Usbekistan (UZB) | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 13 |  Spania (ESP) | 1 | 5 | 1 | 7 |
| 14 |  Frankrike (FRA) | 1 | 3 | 6 | 10 |
|  Tyrkia (TUR) | 1 | 3 | 6 | 10 |
| 16 |  Hellas (GRE) | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 17 |  Cuba (CUB) | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 18 |  Jordan (JOR) | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 19 |  Aserbajdsjan (AZE) | 1 | 1 | 2 | 4 |
|  Tunisia (TUN) | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 21 |  Australia (AUS) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 22 |  Kroatia (CRO) | 1 | 0 | 5 | 6 |
| 23 |  Elfenbenskysten (CIV) | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 24 |  Argentina (ARG) | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  Ungarn (HUN) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 26 |  Russland (RUS) | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 27 |  Norge (NOR) | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 28 |  Canada (CAN) | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 29 |  Den dominikanske republikk (DOM) | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  Tyskland (GER) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 31 |  Gabon (GAB) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Niger (NIG) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Nord-Makedonia (MKD) | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Vietnam (VIE) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 35 |  Egypt (EGY) | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 36 |  Brasil (BRA) | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 37 |  Afghanistan (AFG) | 0 | 0 | 2 | 2 |
|  Venezuela (VEN) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 39 |  Belgia (BEL) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Bulgaria (BUL) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Colombia (COL) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Danmark (DEN) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Israel (ISR) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Japan (JPN) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Kasakhstan (KAZ) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Nigeria (NGR) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Totalt (46 land) | 56 | 56 | 96 | 208 |

## Eksterne lenker

* Resultater på Olympedia.org

Autoritetsdata
# Encyklopedi

*Encyclopédie* fra 1772.
Faksimile av tittelblad til *Encyclopædia Britannica*, første bind, første utgave, utgitt 1771.
En flerbinds encyklopedi.
En **encyklopedi** er et oppslagsverk med artikler om menneskelig viten i en utførlighet som oppfyller et dagligdags informasjonsbehov. Det skilles mellom universelle og fagspesifikke encyklopedier. De første forsøker å fremstille flest mulig kunnskapsområder, mens de siste behandler enkeltområder, men til gjengjeld gjerne betydelig mer utførlig. En encyklopedi inneholder noe lengre og mer utdypende artikler enn et konversasjonsleksikon. Encyklopedier er gjerne sortert alfabetisk og inndelt i artikler. Artiklene i encyklopedier er vanligvis lengre enn oppslagene i en ordbok.

Wikipedia er et eksempel på en meget generell encyklopedi som har som mål å dekke alle emneområder.

## Historie

Den eldste bevarte encyklopedi (med en noe tvilsom vitenskapelig verdi) går for å være Plinius den eldres *Naturalis historia*, fullført i 77 e.Kr. Men grensene mellom forskjellige typer kunnskapsverker var og er flytende. Man kan kanskje innordne encyklopediene mellom lærebøkene på den ene side, og ordbøkene på den andre. Å gjøre en alfabetisk systematikk til et kjennemerke, ville være uhistorisk; et encyklopedisk verk kan godt være bygd opp etter en annen metodikk.

Selve uttrykket «encyklopedi» slo gjennom i 1640-årene, ofte i forbindelse med den franske *Encyclopédie* (1751–1765).

Tanken bak en 'encyklopedi' strekker seg meget lenger tilbake enn til opplysningstiden og til Frankrike. Men det var særlig da og der at en fornyet iver gjorde seg gjeldende. En del opplysningsfilosofer skrev litteratur og tekster som var kritiske og drøftende, og målet var å få folk til å revurdere sitt syn på aktuelle saker og problemstillinger.

Det var da opplysningsfilosofen og forfatteren Denis Diderot sammen med 200 medarbeidere startet sitt omfattende arbeid med å samle all verdens kunnskap i et stort leksikon – en encyklopedi. Disse forfatterne ble kalt «encyklopedister». Arbeidet tok over 30 år, og verket ble solgt i store opplag, først i 1772 under tittelen *Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers*.

Også britene var tidlig ute med sin *Encyclopædia Britannica*, utgitt i Edinburgh i Skottland i 1771. Dette var en omfattende encyklopedi, hvor dyktige medarbeidere hadde sammenfattet sin tids viten, særlig innenfor *naturvitenskap* og *geografi*. Derfor blir denne førsteutgaven, *Britannica av 1771*, fortsatt utgitt som et leseverdig sammendrag av 1700-tallets kunnskap på disse områdene.

Opplysningstidens leksikon røpet ofte et kritisk syn på kirken og adelen, eksempelvis Diderots leksikon som tok stilling for Newton og måtte skrives av anonyme forfattere for å unngå kirkelig forfølgelse. Jevnt over var teksten i de tidligste encyklopedier preget av liberale grunntanker.

## Se også

* Leksikon
* Oppslagsverk
* *Encyclopédie*, Diderot og Alemberts oppslagsverk
* *Les encyclopédistes, 144 bidragsyterne til* Encyclopédie

## Fotnoter

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Encyclopedias – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Symbiose

*Frankia*-strålesoppene lever i symbiose med vertsplanten.
**Symbiose** er sameksistens eller samliv. Fra gresk *syn* som betyr *sammen med* og *bios* som betyr *liv*. Det finnes forskjellige typer symbioser som nevnt under.

Eksempler er maur som «melker» bladlus for honningdugg; mauren beskytter bladlusene og får honningdugg som belønning.

Mange dyr og planter lever i symbiose med hverandre. Dette samlivet kan deles i tre måter å leve sammen på:

* Mutualisme – hvor samlivet gir begge artene fordeler (+/+).
* Parasittisme – hvor samlivet er skadelig for den ene av organismene (+/-).
* Kommensalisme – hvor samlivet gir ene organismen fordeler, mens den andre ikke merker det eller bryr seg (+/0).

## Se også

* Allelopati
# Maneter

*For den franske maleren, se Édouard Manet*
Manet
En **manet** (også **gople** eller **meduse**) er den gelatinøse og forholdsvis store kroppsformen som man finner hos kammaneter og i den kjønnede generasjonen av mange nesledyr.
Maneter oppstod som en livsform som drev jakt i havene (pelagisk). Denne overgangen fra et benthisk («bunnlevende») til pelagisk liv da manetene oppstod, har sannsynligvis skjedd to ganger uavhengig av hverandre: i kammaneter som er uten neslegift, og i nesledyr som er felles stamarten til kubemaneter, stormaneter og hydrozoer.

Maneter er trolig havets mest vellykte rovdyr, for etter at de oppstod for rundt 500 millioner år siden, viser fossilfunn at de har endret seg lite.

Maneters omkrets varierer mellom få millimeter og opptil to meter, mest vanlig er diametre på noen titalls centimeter.

## Systematikk

**Treliste Maneter er som nevnt ikke en naturlig gruppe. Mer informasjon finnes i disse artiklene:
	+ Nesledyr
		- Kubemaneter
		- Hydrozoer (småmaneter)
		- Stormaneter (med glassmanet og brennmanet som er de to mest kjente manetene i Norge)
		- Stilkmaneter
	+ Kammaneter (kammaneter er en egen rekke)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Jellyfish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Jellyfish – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Edi Rama

| Edi Rama |
| --- |
|  |
| Født | Edvin Kristaq Rama 4. juli 1964 (61 år) Tirana |
| Beskjeftigelse | Politiker, kunstmaler, journalist, basketspiller, billedhugger, regjeringssjef, ordfører, kunstner  |
| Embete | * Albanias statsminister (2013–)
* medlem av Albanias parlament (IX Pluralist Legislature, Vlorë)
* ordfører i Tirana (2000–2011)
* Albanias utenriksminister (2019–2020)
 |
| Utdannet ved | Universiteti i Arteve École nationale supérieure des Beaux-Arts |
| Ektefelle | Matilda Makoçi (1986–1991; avslutningsårsak: skilsmisse) Delina Fico (1991–1997; avslutningsårsak: skilsmisse) Linda Rama (2010–) |
| Far | Kristaq Rama |
| Mor | Aneta Rama |
| Søsken | Olsi Rama (bror) |
| Parti | Albanias sosialistiske parti |
| Nasjonalitet | Albania |
| Utmerkelser |
7 oppføringer
Æresborger av Ulcinj (2015) Kommandør av Æreslegionen (2017) Gold Medal of Independence Order of Minerva (2022) 1. klasse av Jaroslav den vises orden (2023) World Mayor (2004) Kommandør av Den hellige Carls orden (2019) |
| Signatur |
|  |
|

---

Edi Rama på Commons |

**Edi Rama** (født 1964) er en albansk politiker. Han har vært landets statsminister siden 2013.

Rama har også utgitt noen bøker.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.