# Momentmagnitude

**Momentmagnitude**-skalaen, *Moment Magnitude Scale*, **MMS**, **MW**, er en skala som brukes av seismologer for å sammenligne størrelse på jordskjelv. Denne målemetoden ble utviklet i 1979 av vitenskapsmennene Thomas C. Hanks og Hiroo Kanamori, og erstattet Richters skala.

## Styrke på jordskjelv

Styrken er et tall som forteller om den relative størrelsen av et jordskjelv. Styrken måles ved maksimalutslag på en seismograf.
Forskjellige skalaer er definert, men de mest vanlige er:

1. Lokal-magnitude-skalaen (*local magnitude*, ML) allment kjent som Richters skala eller *styrke på Richters skala*. Brukbar opp til 7,5 ML.
2. Overflate-bølge-skalaen (*surface-wave magnitude*, MS)
3. Rom-bølge-skalaen (*body-wave magnitude*, Mb) Brukbar opp til 6,0 – 6,5 Mb.
4. Moment-magnitude-skalaen (*moment magnitude*, MW)

De tre første har begrenset måleområde og gir ikke rett styrke til de største jordskjelvene. Moment-magnitude-skalaen (MW) som er basert på *seismisk moment* er allment akseptert som det beste, fordi det fastslår styrken til alle jordskjelv. Den er vanskeligere å beregne enn de andre. Målestasjoner kan beregne styrken automatisk til jordskjelv over hele verden opp til MW=8. For kraftigere jordskjelv må styrken fastsettes av de nærmeste målestasjonene.
Alle skalaene gir tilnærmet lik verdi for alle jordskjelv. Det er derfor ikke direkte feil å henvise til Richters skala som er mer kjent enn Momentmagnitudeskalaen. Denne tabellen sammenligner Richters skala og Momentmagnitudeskalaen.

## Måling av styrke

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

P- og S-bølger|  |

 | Det ligger i navnet: Primære (P) bølger kommer først og sekundære (S) bølger kommer senere. På samme måte som lyn og torden. Lynet går med lysets hastighet og tordenskrallet med lydens hastighet. Det er derfor enkelt å beregne avstanden til lyn-nedslaget. I figuren til venstre er start på P-bølgen markert med en rød strek og start på S-bølgen med en grønn strek. Avlesning av avstanden mellom dem kan beregne avstanden til episenteret, men det sier ingenting om retningen. Opplysninger fra minst tre seismografer kan fastsette episenteret ganske nøyaktig. Dette er vist på figuren til høyre. |

Episenter|  |

 |
|

Seismo- og Nemogram|  |

 | På figuren til venstre er tidsforskjellen mellom S- og P-bølge målt til 24 sekunder og amplituden er 23 millimeter. Legg en linjal mellom punktene *S-P=24 s* og *23 mm*. Les av magnitude **5** på den midterste stolpen. |  |

## Formler

Momentmagnituden WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 er et dimensjonsløst tall definert av:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
der WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 er seismisk moment.

Jordskjelvet i Bam i Iran i desember 2003 målte WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 , mens jordskjelvet ved Tōhoku 2011 målte WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 . Altså en forskjell på WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 .

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
Det betyr at det siste skjelvet var nesten 8 000 ganger sterkere.

Energiutløsningen ved jordskjelv dobles for hver annen desimal (intervall på 0,2): WIKINIUM\_MATH\_PH\_14

Magnitudeskalaer er logaritmiske, hvilket betyr at en økning på en enhet på skalaen tilsvarer ca. 32 ganger større endring i energien som frigis av jordskjelvet og 10 ganger større endring i jordbevegelsen (se definisjon på Richters skala).

## Forekomst

Tabellen under viser omtrent hvor ofte jordskjelv av ulike styrker forekommer og typiske kjennetegn for de forskjellige styrkene nær episenteret. Tabellen må brukes veldig forsiktig, da det ikke er en absolutt sammenheng mellom et jordskjelvs energi og dets ødeleggende styrke.

| Momentmagnitude | Beskrivelse | Skader | Frekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| Mindre enn 2.0 | Ubetydelig | Mikrojordskjelv, føles ikke. | 8000 per dag |
| 2.0-2.9 | Mindre | Føles sjelden, men kan registreres. | 1 300 000 per år |
| 3.0-3.9 | Kan føles men gjør ingen skade. | 130 000 per år |
| 4.0-4.9 | Lett | Skjelving av inventar i hus og buldrende lyd. Gjør sjelden skade. | 13 000 per år |
| 5.0-5.9 | Moderat | Kan lokalt gjøre stor skade på skjøre bygninger. | 1 319 per år |
| 6.0-6.9 | Kraftig | Kan gjøre skade opptil 160 kilometer omkring i befolkede områder. | 134 per år |
| 7.0-7.9 | Større | Stor skade over store områder. | 17 per år |
| 8.0-8.9 | Svært kraftig | Kan gjøre skade over flere hundre kilometer. | 1 per år |
| 9.0-9.9 | Katastrofalt over flere tusen kilometer.  | 1 per 20 år |

Store jordskjelv forekommer gjennomsnittlig en gang i året. Største registrerte jordskjelv var Valdiviajordskjelvet i Chile den 22. mai 1960 som hadde en styrke ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 ) på 9.5.

## Hvor mye energi blir utløst av et jordskjelv

For å få et begrep om hvor mye energi som blir utløst i et jordskjelv, er det mulig å regne om til antall Hiroshimaatombomber.
Når du kjenner energien i *Joule*, kan det sammenlignes med den eksplosive energien i TNT. Ett tonn TNT har en energi på 4,2 \* 109 *Joule*. Hiroshimaatombomben var på 12,5 kilotonn TNT.[*trenger referanse*]

| Mw | ES / J | Mengde TNT / t | Ekvivalent Hiroshima- atombombe (12,5 kT TNT) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 6,3·1010 | 15 | 0,0012 |
| 5 | 2,0·1012 | 475 | 0,038 |
| 6 | 6,3·1013 | 15 000 | 1,2 |
| 7 | 2,0·1015 | 475 000 | 38 |
| 8 | 6,3·1016 | 15 000 000 | 1 200 |
| 9 | 2,0·1018 | 475 000 000 | 38 000 |

## Se også

* Richters skala

## Referanser

## Eksterne lenker

* NORSAR: Størrelse

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.