Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Wuhandialekt

**Wuhandialekt** (forenklet kinesisk: 武汉话; tradisjonell kinesisk: 武漢話; pinyin: *wǔhànhuà*), også kalt *Hankoudialekt* og  *Wuhan Fangyan* ( 武汉方言) tilhører Wu–Tian-grenen av sørvestmandarin.

Dialekten tales i Wuhan, Tianmen og omliggende deler av provinsen Hubei. Brukere av wuhandialekt har en begrenset grad av gjensisig forståelse med talere av standardkinesisk. Typologisk er det blitt funnet å ha et lignende system av grammatisk aspekt som kjennes innen xiangkinesisk og syntaktiske strukturer som er vanlige i sørkinesiske språkforer.

## Vokabular

Wuhandialekt bruker mange ord som anses som slag og som ikke på langt nær er så utbredte på standardkinesisk. Folk uten bakgrunn fra Wuhan vil streve med å forstå de fleste eller mange av slike ord. Noen eksempler:

* 过早 er en vanlig måte å si at man *har frokost* i Wuhan.
* 黑区妈区 uttalt 'hé qǖ mā qǖ' betyr 'svært mørk'.
* 板沙 betyr 'tuller', som på engelsk 'messing around'.
* 欠 betyr 'mangler'.
* 老亲娘 betyr 'en manns svigermor'.
* 一大哈 uttalt 'yī dà hà' betyr 'masser av'.
* 捅 betyr 'å sette inn'.
* 糊汤米酒 betyr 'dum'.
* 苕 betyr 'idiot'

## Referanser

Autoritetsdata
# Jin (språk)

Jin-språkets utbredningsområde i Kina.
Kinesiske språk
**Jin** (kinesisk: 晋, pinyin: *jìn*, eller **jinyu**, 晋语, *jìnyǔ*) er et kinesisk språk som tales av omkring 45 millioner mennesker fremforalt i provinsen Shanxi, men også i deler av Indre Mongolia og tilgrensende områder i Shaanxi, Henan og Hebei.

Jin har tradisjonelt blitt regnet som en variant av nordkinesisk, mandarin, men regnes nå oftere som et språk. Regnet som eget språk (noe som er rimelig med tanke på forskjellene mellom kinesiske dialektgrupper) er det verdens 26. største.

Et særdrag for jin er mengden sammentrekninger av to tegn/ord til ett. Det er et fenomen som forekommer også i standardkinesisk, men ikke i like høy grad.

## Dialekter

Jin deles gjerne inn i åtte dialekter:

* *Bingzhou*, talt i sentrale Shanxi, med Taiyuan
* *Lüliang*, talt i vedtre Shanxi og nordlige Shaanxi
* *Shangdang*, talt i sørøstre Shanxi
* *Wutai*, talt i nordlige Shanxi og det sentrale Indre Mongolia
* *Datong-Baotou*, talt i deler av nordlige Shanxi og sentrale Indre Mongolia
* *Zhangjiakou-Hohhot*, talt i nordvestre Hebei og deler av det sentrale Indre Mongolia
* *Handan-Xinxiang*, talt i sørøstre Shanxi, sørlige Hebei og nordlige Henan
* *Zhidan-Yanchuan*.

Autoritetsdata
# Shanghainesisk

**Shanghainesisk** (kinesisk: 上海閒話, [z̥ɑ̃̀héɦɛ̀ɦʊ̀] på shanghainesisk, pinyin: *Shànghǎihuà*), eller **shanghaidialekt** (forenklet kinesisk: 上海话 eller 沪语; tradisjonell kinesisk: 上海話 eller 滬語), er en dialekt innen wu-kinesisk, og tales i Shanghai og i tilgrensende områder. Uttrykket «shanghainesisk» kommer fra engelsk («Shanghainese»).

Shanghainesisk er en representativ underdialekt av nordlig wu, og tales av over 14 millioner.

## Status

Shanghainesisk har ingen offisiell status. Shanghais administrasjons- og undervisningsspråk er standardmandarin. Selv om shanghainesisk lenge hadde en temmelig høy status, synes språket å tape terreng. Det finnes en tradisjonell form for kinesisk opera som fremføres på shanghainesisk (*hùjù* 沪剧), men det finnes lite eller ingen popmusikk på språket. Siden 1990-årene er bruken av det i radio blitt heller sporadisk.

Ved tilflytningen fra andre deler av Kina og ved innflytelsen fra standardkinesisk gjennomgår shanghainesisk raske og stadige endringer i glosetilfang og syntaks. Mange språkforskere gir derfor opp shanghainesisk som representativt forskningsobjekt som wu-språk, og forholder seg derfor i stedet til wu-dialektene som tales i Suzhou eller Wenzhou. For mange unge mennesker i Shanghai er førstespråket blitt mandarin.

## Referanser

## Lydkurs

* Lance Eccles: *Shanghai Dialect: An Introduction to Speaking the Contemporary Language*. Dunwoody Press, 1993. ISBN 1-881265-11-0. 230 pp + compact audio cassette. (An introductory course in 29 units).

Autoritetsdata
# Hui (språk)

Hui-dialektens utbredningsområde.
Kinesiske dialekter og språk
**Hui** (kinesisk: 徽, pinyin: *huī*, **huiyu** 徽語 / 徽语, *huīyǔ*, eller **huizhouhua** (徽州話 / 徽州话, *huīzhōuhuà*) er en av de mange dialekter eller språk som tilhører den større språkgruppr som går under benevnelsen kinesisk. Dialekten tales av cirka 3,2 millioner innbyggere i den historiske Huizhou-regionen i Anhui-provinsen.

Trass i det relativt lave antall brukere finnes hui i ganske mange varianter. Nesten hvert eneste fylke der hui tales har sin egen dialekt, og forskjellene er så store at folk som bare bor noen få landsbyer unna kan ha vanskeligheter med å forstå.

Hui-dialektens stilling som egen dialektgruppe er omstridt och den regnes iblant som en variant av gan- eller wu-dialektene.

Autoritetsdata
# Karakhanidsk

| Karakhanidsk |
| --- |
| Skriftsystem | det arabiske alfabetet, det gammeluiguriske alfabet  |
| Språkkoder |
| ISO 639-3 | xqa  |
| Glottolog | qara1244  |

**Karakhanidisk**, også kjent som **khaqanisk**, var et historisk tyrkisk språk som utviklet seg i det 11. århundre under den middeltyrkiske periode under Kara-Khanid khanatet. Det har blitt beskrevet som det første litterære islamske tyrkiske språk. Det er noen ganger klassifisert som gammeltyrkisk, snarere enn middeltyrkisk, ettersom det eksisterte samtidig med det østlige gammeltyrkiske språket til Orkhon og gammeluigurisk. De østlige middeltyrkiske språk khorezmiansk og tsjagataisk er etterkommere av karakhanidisk.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Salar

**Salar** eller **salarene** (kinesisk: 撒拉族, pinyin: *Sālāzú*) er en av de 55 offisielt anerkjente nasjonale minoriteter i Folkerepublikken Kina. Ved folketellingen i 2000 oppgikk de til 104.503 personer. De bor for det meste i provinsen Qinghai (i de autonome fylker Xunhua – 循化撒拉族自治縣), og Hualong – 化隆回族自治縣), i Gansu (i det autonome fylke Jishishan – 積石山保安族東鄉族撒拉族自治縣) og i den autonome region Xinjiang (i prefekturet Ili – 伊犁哈薩克自治州).

Salarene tilbakefører sine røtter til oghusene. De er for det meste muslimer.
# Evenkisk

*«Evenkisk» kan også referere til evenkere.*

| Evenkisk |
| --- |
| Эвэнки *Evenki* |
|  |
| Brukt i | Russland, Kina  |
| Antall brukere | 29 000 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Tungusisk Nordlig **Evenkisk** |
| Skriftsystem | Det kyrilliske alfabetet Det mongolske alfabetet |
| Språkkoder |
| ISO 639-3 | evn |
| Glottolog | even1259  |

**Evenkisk** er det største språket i den nordlige gruppa av tungusiske språk. Språket blir talt av evenkerne i Russland, Mongolia og Kina. Ifølge den russiske folketellinga i 2002 har språket 7 500 brukere. Språket er i slekt med evensk.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Khowar

| Khowar |
| --- |
| کھووار |
|  |
| Brukt i | Pakistan  |
| Antall brukere | Ca. 240 000 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Indoeuropeisk Indoiransk Indoarisk Dardisk **Khowar** |
| Skriftsystem | det arabiske alfabetet, khowaralfabetet, arabisk skriftsystem  |
| Offisiell status |
| Offisielt i | *ikke offisielt* |
| Språkkoder |
| ISO 639-2 | ine |
| ISO 639-3 | khw |
| Glottolog | khow1242  |
|

---

 **Wikipedia på khowar**  Khowar på Wiktionary  |

**Khowar** er et språk som snakkes i provinsene Chitral, Yasin-dalen, Gilgit-dalen og Swat i Pakistan. Khowar tilhører den indoeuropeiske språkfamilien, og er i den dardiske undergruppa av den indoariske greina.

## Eksterne lenker

* Ethnologue – Khowar

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Finansmarked

Et **finansmarked** er et marked hvor aktører kan handle grupper av varer som seg imellom er innbyrdes ombyttelige. Eksempler på slike varer kan være verdipapirer som aksjer (aksjemarked) eller råvarer som gull.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Forretningsmodell

**Forretningsmodell** beskriver hvordan en organisasjon skaper, leverer, og fanger opp verdier – økonomiske, sosiale, eller andre former av verdier. Prosessen med å utvikle forretningsmodellen er en del av forretningsstrategien.

I teori og praksis benyttes begrepet forretningsmodell for et bredt spekter av uformelle og formelle beskrivelser for å representere de viktigste delene av en virksomhet, herunder formål, tilbud, strategier, infrastruktur, organisatoriske strukturer, handelspraksis, og operasjonelle prosesser og retningslinjer.

Når en bedrift blir etablert, benytter den enten direkte eller indirekte en bestemt forretningsmodell som beskriver hvordan verdi skapes. Essensen av en forretningsmodell er at den definerer den måten bedriften leverer verdi til kunder, lokker kundene til å betale for en gitt verdi, og omdanner disse utbetalingene til fortjeneste. Forretningsmodellen reflekterer derfor ledelsens hypotese om hva kundene ønsker, hvordan de vil ha det, og hvordan en bedrift kan organisere seg for best mulig å imøtekomme disse behovene, få betalt for disse, og skape en fortjeneste. Forretningsmodellene brukes for å beskrive og klassifisere bedrifter (spesielt i ved nyopprettede forretninger), men de er også brukt av ledere i bedrifter til å utforske mulighetene for framtidig utvikling.

## Kilder

* *Business Model Generation*, A. Osterwalder, Yves Pigneur, Alan Smith, and 470 practitioners from 45 countries, self published, 2010
* *The Business Model Ontology – A Proposition In A Design Science Approach* Arkivert 11. mai 2011 hos Wayback Machine. (PDF)
* *Do Some Business Models Perform Better than Others?*
# Li Yundi

| Li Yundi |
| --- |
|  |
| Født | 7. okt. 1982 (43 år) Chongqing |
| Beskjeftigelse | Pianist  |
| Utdannet ved | Hochschule für Musik, Theater und Medien Hannover |
| Nasjonalitet | Kina |
| Utmerkelser | Sølvmedaljen for bidrag til polsk kultur – Gloria Artis‎ (2010) Zasłużony Kulturze Gloria Artis (2019) Frédéric Chopin Internasjonale Pianokonkurranse (2000) Gina Bachauer International Piano Competition (1999) |
| Musikalsk karriere |
| Pseudonym | Yundi |
| Sjanger | Klassisk musikk |
| Instrument | Piano |
| Aktive år | 2000– |
| Plateselskap | Deutsche Grammophon, EMI Classics, Warner Classics |
| IMDb | IMDb
 |
|

---

Li Yundi på Commons |

**Yundi Li** eller på kinesisk vis **Li Yundi** (kinesisk: 李云迪, pinyin: *Lǐ Yúndí*, født 7. oktober 1982 i Chongqing i Folkerepublikken Kina 40) er en kinesisk pianist.

Han begynte å spille trekkspill i fireårsalderen, og fikk klaverundervisning fra syvårsalderen. Ved hjelp av stipendier kunne han studere musikk.

Hans gjennombrudd kom i 2000 da han som 18-åring vant Frédéric Chopin Internasjonale Pianokonkurranse, og fra 2004 har han turnert internasjonalt. Han er særlig kjent for sine tolkninger av Chopin og Liszt.

## Referanser
# Wikinytt

| Wikinytt |
| --- |
|  |
|  |
| Nettsted | wikinews.o (mul) |
| Type nettsted | nettavis  |
| Krever registrering | valgfritt |
| Tilgjengelige språk | engelsk, tysk m.fl. |
| Eier(e) | Wikimedia Foundation |
| Lansert | 8. november 2004 (2004-11-08) |
| Nedlagt | 4. mai 2026  |
| Alexa | 65 929 (7. september 2018) |

**Wikinytt** var en åpen og fritt tilgjengelig nyhetstjeneste basert på wikiteknologien, der hvem som helst kunne bidra med artikler. Den ble utgitt av Wikimedia Foundation. Den engelske og tyske betaversjonen ble første gang publisert den 3. desember 2004, den norske versjonen den 11. januar 2006.

Den 28. juni 2025 fremmet Wikimedia Foundations (WMF) *Sister Projects Task Force* et forslag om å avslutte Wikinews. I mars 2026 kunngjorde WMF at Wikinews ville bli avviklet og med virkning fra 4. mai 2026 kun være tilgjengelig i lesemodus.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (mul) Offisielt nettsted

* (en) Wikinews – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Wikinews – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Norsk Wikinytt
* Engelsk Wikinews

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Tidlige Yan

| Tidligere Yàn |
| --- |
| 前燕 Qiányàn |
|  |
| Grunnlagt | 337 |
| Opphørt | 370 |
| Hovedstad | Jicheng (棘城; 337-341)
Longcheng (341-350)
Jicheng (薊城; 350-357)
Yecheng (357-370)  |
| Styreform | Monarki |
| Statsoverhode | Konge, keiser |
| Offisielle språk | Samtidig kinesisk, xianbeisk, andre |
| Statskirke | Kinesisk religion, buddhisme og daoisme. |
| Eksisterte | 337–370 |

**Tidligere Yàn** (hanzi: 前燕; hanyu pinyin: *Qiányàn*) regnes som et av sekstenkongerikene i Kinas historie, grunnlagt av den xianbeiske Mùróng-familien. Det eksisterte samtidig med Jìn-dynastiet i Sør-Kina.

I begynnelsen krevde den første Yàn-herskeren Murong Huang og hans sønn Murong Jun tittelen "Konge av Yàn" (燕王), som hadde blitt oppretta av Jìn-dynastiet, men etter at han i 352 erobret mesteparten av Senere Zhaos territorier erklærte Mùróng Jùn seg for "keiser," og det samme gjorde hans sønn og etterfølger Murong Wei.

## Qiányàns herskere

| Tempelnavn | Posthumt navn | Personlig navn | Regjeringsperiode | Æranavn |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taìzǔ (太祖) | Wénmíng (文明) | 慕容皝 Mùróng Huǎng | 337-348 | Yànwáng (燕王) 337-348 |
| Lièzōng (烈宗) | Jǐngzhāo (景昭) | 慕容儁 Mùróng Jùn | 348-360 | Yànwáng (燕王) 348-353 Yuánxǐ (元璽) 353-357 Guāngshoù (光壽) 357-360 |
| Intet | Yōu (幽) | 慕容暐 Mùróng Wěi | 360-370 | Jiànxī (建熙) 360-370 |

## Litteratur

* Thomas J. Barfield: *The Perilous Frontier: Nomadic Empires and China.* Blackwell, Cambridge (MA)/Oxford 1989
* Albert E. Dien: *Six Dynasties Civilization.* Yale University Press, New Haven/London 2007.
* David A. Graff: *Medieval Chinese warfare, 300–900.* Routledge, London o. a. 2002
# Vinter

Vinter i Argentina, 9. juli 2007.
**Vinter** er en av de fire årstidene i tempererte og arktiske soner. På den nordlige halvkule består vinteren tradisjonelt av månedene desember, januar og februar. På den sydlige halvkule er vintermånedene juni, juli og august.

Den astronomisk vinteren er perioden fra vintersolverv til vårjevndøgn, og de sammenfallende astrologiske vintertegnene er steinbukken, vannmannen og fiskene.

Innen meteorologien defineres vinteren gjerne som den perioden da normal døgnmiddeltemperatur for det aktuelle stedet under 0 ℃.[*trenger referanse*]

## Norge

På primstaven markerte vinterdagen begynnelsen av vinterhalvåret. Været på denne merkedagen, som blir tidfestet til 14. oktober, skulle gi en pekepinn på hvordan været skulle bli den kommende vinteren.

## Se også

* Vintersolverv
* Snø

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Winter – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Winter – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vår | Sommer | Høst | Vinter | Tørketid | Regntid | Monsun |
|  |  |  |  |  |  |  |
| Årstidene i temperert klima | Årstider i tropisk klima |
# Li Ximing

| Li Ximing |
| --- |
| Født | februar 1926 |
| Død | 10. nov. 2008   Beijing |
| Beskjeftigelse | Politiker  |
| Embete | * Secretary of the Beijing Committee of the Chinese Communist Party (1984–1992)
* medlem av Den nasjonale folkekongress (8th National People's Congress, 7. nasjonale folkekongress)
 |
| Utdannet ved | Tsinghuauniversitetet |
| Parti | Kinas kommunistparti |
| Nasjonalitet | Kina |

**Li Ximing** (forenklet kinesisk: 李锡铭, tradisjonell kinesisk: 李錫銘, pinyin: *Lǐ Xīmíng*; født februar 1926 i Beijing i Kina, død 10. november 2008 i Beijing) var en kinesisk kommunistisk politiker.

Han var partisjef i Beijing fra 1984 til 1992, det vil si også under aksjonene mot demonstrasjonene på Den himmelske freds plass i 1989.

Han regnes som en av pådriverne innen «den konservative leir» innen partiledelsen, det vil si de krefter som fryktet demonstrasjonenes potensial for å gli ut i anarkistiske opptøyer og derfor mente at det var maktpåliggende å gripe inn kraftfullt, gjerne militært.

I oktober 1992 var Li en av åtte embedsholdere som søkte avskjed fra sine plasser i Det kinesiske kommunistpartis Politbyrå; det antas at han i virkeligheten ble skjøvet til side.

Han døde av en alder av 82 år den 10. november 2008.

## Referanser
# Fortune Global 500

**Fortune Global 500**, også kjent som **Global 500**, er en årlig rangering av de 500 største selskapene i verden målt etter brutto omsetning. Lista blir satt sammen og offentliggjort hvert år av det amerikanske økonomitidsskriftet Fortune.

Fram til 1989 var det bare ikke-amerikanske industriselskaper på lista som da het *International 500*, mens *Fortune 500*-lista da som nå kun bestod av selskaper fra USA. I 1990 ble de amerikanske selskapene lagt til for å sette sammen en komplett global liste over de største industriselskapene rangert etter salg. Etter 1995 har lista hatt sin nåværende form, som også inkluderer de største selskapene innen finans og tjenesteyting.

I perioden fra 2001 til 2012 har det skjedd store endringer i den geografiske fordelingen av selskapene i Global 500. Antallet selskaper basert i Nord-Amerika har gått ned fra 215 i 2001 til 144 i 2011, mens andelen selskaper basert i Asia har steget raskt fra 116 i 2001 til 188 i 2012. Andelen europeiske selskaper har økt marginalt fra 158 til 160 det siste tiåret.

## Fortune Global 500 i 2013

Årets liste, som er offentliggjort av Fortune på deres nettsted, ble publisert i utgaven av tidsskriftet som kom 8. juli 2013.

Dette er de 10 største selskapene, slik den ble publisert i juli 2013. Den er basert på selskapenes regnskapsår avsluttet senest 31. mars 2013.

| Nummer | Selskap | Land | Bransje | Omsetning i USD |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Royal Dutch Shell | † | Olje | $481,7 milliarder |
| 2 | Walmart |  | Detaljhandel | $469,2 milliarder |
| 3 | ExxonMobil |  | Olje | $449,9 milliarder
  |
| 4 | Sinopec |  | Olje | $428,2 milliarder |
| 5 | China National Petroleum Corporation |  | Olje | $408,6 milliarder |
| 6 | BP |  | Olje | $388,3 milliarder |
| 7 | State Grid Corporation of China |  | Energi | $298,4 milliarder |
| 8 | Toyota |  | Bil | $265,7 milliarder |
| 9 | Volkswagen |  | Bil | $247,6 milliarder |
| 10 | Total |  | Olje | $234,3 milliarder |

† Mens *Fortune* angir at Shell er et nederlandsk selskap, anser selskapet selv at det er både nederlandsk og britisk.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

Autoritetsdata
# Kinas riksvei 101

Kinas riksvei 101
**Kinas riksvei 101** fører fra Beijing til Shenyang i provinsen Liaoning. Den er 909 km lang. Den begynner ved der den gamle byporten Dongzhimen stod.

## Rute og distanser

|  |
| --- |
| **Rute og distanse (kilometer)** |
|

| By/fylke | Km |
| --- | --- |
| Beijing, Beijing | 0 |
| Miyun, Beijing | 65 |
| Luanping, Hebei | 165 |
| Chengde, Hebei | 226 |
| Pingquan, Hebei | 317 |
| Lingyuan, Liaoning | 401 |
| Jianping, Liaoning | 429 |
| Chaoyang, Liaoning | 513 |
| Zhangwu, Liaoning | 772 |
| Shenyang, Liaoning | 909 |

 |

Autoritetsdata
# Kinas riksvei 102

**Kinas riksvei 102** er en viktig hovedvei i Folkerepublikken Kina, som knytter Beijing til Harbin i provinsen Heilongjiang. I Beijing kalles den **Jingha**.

Den forlater Beijing med trasé langs Jingtongmotorveien og Jinghamotorveien og kommer inn i provinsen Hebei. så løper den langs med Jingshenmotorveien langs kysten og inn til Shenyang i Liaoning, og så langs Shenhamotorveien frem til Harbin.

Kinas riksvei 102 er 1297 km lang. Den løper gjennom provinsene Hebei, Liaoning, Jilin og Heilongjiang. Den er innom byene Qinhuangdao, Shenyang og Changchun underveis til Harbin.

## Rute og distanser

|  |
| --- |
| **Rute og distanse (kilometer)** |
|

| By/fylke | Km |
| --- | --- |
| Beijing, Beijing | 0 |
| Sanhe, Hebei | 64 |
| Yutian, Hebei | 124 |
| Fengrun, Hebei | 157 |
| Lulong, Hebei | 224 |
| Funing, Hebei | 257 |
| Shanhaiguan, Hebei | 306 |
| Suizhong, Liaoning | 371 |
| Xingcheng, Liaoning | 418 |
| Lianshan, Liaoning | 442 |
| Jinzhou, Liaoning | 502 |
| Linghai, Liaoning | 526 |
| Beizhen, Liaoning | 604 |
| Heishan, Liaoning | 635 |
| Xinmin, Liaoning | 709 |
| Shenyang, Liaoning | 777 |
| Tieling, Liaoning | 853 |
| Kaiyuan, Liaoning | 885 |
| Changtu, Liaoning | 918 |
| Siping, Jilin | 985 |
| Gongzhuling, Jilin | 1032 |
| Changchun, Jilin | 1091 |
| Shuangcheng, Heilongjiang | 1297 |

 |

Autoritetsdata
# Kinas riksvei 110

**Kinas riksvei 110** (**G110**) løper fra Beijing til Yinchuan, via Zhangjiakou i Hebei og videre via Hohhot og Baotou i Indre Mongolia. Den er om lag 1100 kilometer lang.

Fra Beijing går veien nordvestover; der den krysser inn i Indre Mongolia fortsetter den vestover, og ved Baotou vender den mer sørvest- og sørover.

## Rute og distanser

|  |
| --- |
| **Rute og distanser (kilometer)** |
|

| By/fylke | distanse (km) |
| --- | --- |
| Beijing, Beijing | 0 |
| Changping, Beijing | 32 |
| Yanqing, Beijing | 75 |
| Huailai, Hebei | 131 |
| Xiahuayuan, Hebei | 156 |
| Xuanhua, Hebei | 183 |
| Zhangjiakou, Hebei | 218 |
| Wanquan, Hebei | 238 |
| Huai'an, Hebei | 269 |
| Xinghe, Indre Mongolia | 335 |
| Jining, Indre Mongolia | 410 |
| Hohhot, Indre Mongolia | 564 |
| Tumd Zuoqi, Indre Mongolia | 616 |
| Tumd Youqi, Indre Mongolia | 675 |
| Donghe, Indre Mongolia | 721 |
| Baotou, Indre Mongolia | 747 |
| Urad Qianqi, Indre Mongolia | 858 |
| Wuyuan, Indre Mongolia | 922 |
| Linhe, Indre Mongolia | 1010 |
| Dengkou, Indre Mongolia | 1077 |
| Wuhai, Indre Mongolia | 1164 |
| Hainan, Indre Mongolia | 1191 |
| Huinong, Ningxia | 1216 |
| Shizuishan, Ningxia | 1266 |
| Yinchuan, Ningxia | 1357 |

 |

Autoritetsdata
# Asialekene 1954

**Asialekene 1954** var de andre Asialekene, de ble arrangert i Manila på Filippinene i perioden 1. til 9. mai 1954. Det var 970 utøvere fra 19 nasjoner som deltok i ti sporter. Japan ble beste nasjon med 38 gullmedaljer foran Filippinene med fjorten.

## Medaljer

Asialekene 1954, Manila|  Nr.  | Nasjon / Lag |    Gull    |    Sølv    | Bronse | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Japan | 38 | 36 | 24 | 98 |
| 2. |  Filippinene | 14 | 14 | 17 | 45 |
| 3. |  Sør-Korea | 8 | 6 | 5 | 19 |
| 4. |  Pakistan | 5 | 6 | 2 | 13 |
| 5. |  India | 5 | 4 | 8 | 17 |
| 6. |  Republikken Kina (Taiwan) | 2 | 4 | 7 | 13 |
| 7. |  Israel | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 8. |  Burma | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 9. |  Singapore | 1 | 4 | 4 | 9 |
| 10. |  Ceylon | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11. |  Afghanistan | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12. |  Indonesia | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 13. |  Hongkong | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Totalt | **77** | **77** | **75** | **229** |

## Program

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Å | Åpningsseremoni | ● | Konkurranser | 1 | Finaler | A | Avslutningsseremoni |

| Mai 1954 | 1. lør | 2. søn | 3. man | 4. tir | 5. ons | 6. tor | 7. fre | 8. lør | 9. søn | Gull- medaljer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Basketball
 |  | ●
 | ●
 | ●
 |  | ●
 | ●
 | 1
 |  | 1 |
|  Boksing
 |  |  |  |  | ●
 | ●
 |  | 7
 |  | 7 |
|  Bryting
 | ●
 | ●
 | 7
 |  |  |  |  |  |  | 7 |
|  Fotball
 | ●
 | ●
 | ●
 | ●
 | ●
 | ●
 | ●
 | 1
 |  | 1 |
|  Friidrett
 |  | 4
 | 5
 | 9
 | 12
 |  |  |  |  | 30 |
|  Skyting
 |  |  | 1
 | 1
 | 1
 | 2
 | 1
 |  |  | 6 |
|  Stuping
 |  |  |  |  | 1
 | 1
 | 1
 | 1
 |  | 4 |
|  Svømming
 |  |  |  |  | 1
 | 1
 | 5
 | 6
 |  | 13 |
|  Vannpolo
 |  |  |  |  | ●
 | ●
 | ●
 | 1
 |  | 1 |
|  Vektløfting
 |  |  |  |  |  | 1
 | 3
 | 3
 |  | 7 |
| Total gullmedaljer |  | 4 | 13 | 10 | 15 | 5 | 10 | 20 |  | 77 |
| Seremonier | Å |  |  |  |  |  |  |  | A |  |
| Mai 1954 | 1. lør | 2. søn | 3. man | 4. tir | 5. ons | 6. tor | 7. fre | 8. lør | 9. søn | Gull- medaljer |

## Deltakende nasjoner

Nasjoner som deltok i de andre Asialekene
Hjemmenasjonen Filippinene stilte med den største troppen, 166 utøvere og Japan med den nest største, 160 utøvere.

* Afghanistan (17)
* Burma (34)
* Ceylon (6)
* Filippinene (166)
* Hongkong (47)
* India (69)
* Indonesia (85)
* Iran (49)
* Israel (4)
* Japan (160)
* Kambodsja (12)
* Nord-Borneo (3)
* Malaysia (9)
* Pakistan (46)
* Republikken Kina (Taiwan) (140)
* Singapore (54)
* Sør-Korea (52)
* Thailand (19)
* Sør-Vietnam (165)

## Sporter

Det var tre nye sporter og en var fjernet fra programmet i forhold til de første Asialekene; boksing, bryting og skyting var nye og sykling var ikke med.

* Basketball
* Boksing
* Bryting
* Fotball
* Friidrett
* Skyting
* Stuping
* Svømming
* Vannpolo
* Vektløfting

## Eksterne lenker

* Página de los Juegos Asiáticos de 1954