Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Materialvitenskap

I materialvitenskap tetrahedronet er det skrevet; struktur, prosess, opptreden og egenskaper.
**Materialvitenskap** eller **materialteknologi** er en fellesbetegnelse for ulike vitenskapelige og teknologiske aspekter ved materialers egenskaper og bruk. Som begrep omfatter materialvitenskap utforskning, beskrivelse, utvikling, fremstilling og prosessering/bearbeiding av tekniske materialer og virkestoffer. Materialvitenskapen er tverrfaglig og baserer seg i hovedsak på fagfeltene kjemi, fysikk, ingeniørfag (som elektronikk og mekanikk), mineralogi, krystallografi og petrologi i sin utforskning av forholdet mellom materialers struktur på molekylært og atomært nivå på den ene side, og deres makroskopiske egenskaper på den annen side. Med økende anvendelse av nanoteknologi innenfor diverse fagområder, har materialvitenskap blitt et stort satsingsområde for mange universiteter.

Materialene som blir omtalt innenfor materialvitenskapen, kan ofte deles inn i fire hovedkategorier: keramer, polymerer, metaller og halvledere.

## Se også

* Metallurgi
* Materiale
* Komposittmateriale
* Krystallografi

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Materials science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Hva er materialteknologi.
* Institutt for materialteknologi på NTNU.
# Samfunnsvitenskap

**Samfunnsvitenskap** er en fellesbetegnelse for vitenskaper som empirisk studerer samfunnet og forhold mellom mennesker. De eldste samfunnsvitenskapene, som økonomi, har en lang historie. Moderne samfunnsvitenskaper begynte å vokse frem ved universiteter på 1800-tallet og tidlig på 1900-tallet, men det var først fra midten av 1900-tallet at samfunnsvitenskapene fikk en stor plass ved universitetene og som styringsvitenskaper i offentlig forvaltning og politikk.

## Samfunnsvitenskapene

Fag som typisk regnes som samfunnsvitenskap er

* samfunnsøkonomi
* sosiologi
* statsvitenskap
* sosialantropologi
* samfunnsgeografi
* sosialpsykologi

Noen fag kan ha forbindelseslinjer til både samfunnsvitenskap og andre fagområder. Medievitenskap kan regnes både som del av samfunnsvitenskapen og humaniora. Informasjonsvitenskap har innslag av samfunnsvitenskap og humaniora ved siden av matematisk-naturvitenskapelige fag og teknologifag. Historie har berøringspunkter med samfunnsvitenskap, men regnes som oftest som et humanistisk fag. Psykologi blir ofte regnet som en av samfunnsvitenskapene, men faget har berøringspunkter med både humaniora og natur-/helsevitenskapene.

## Utdanning

Samfunnsvitenskapene vokste frem som egne utdanninger først og fremst på 1900-tallet. Tidlig på 1900-tallet hørte samfunnsvitenskapene i stor grad under enten historisk-filosofiske eller juridiske fakulteter; den norske graden cand.oecon. ble opprinnelig innført som en tilleggsutdannelse for jurister i 1905. I etterkrigstiden ble samfunnsvitenskapene samlet i egne samfunnsvitenskapelige fakulteter ved mange universiteter. Det er svært mange ulike grader innen samfunnsvitenskapelige fag, både i Norge og internasjonalt. Generelt betegner begrepet samfunnsviter en person med høyere grads eksamen i et samfunnsvitenskapelig fag, men begrepet er først og fremst en fellesbetegnelse og det er vanligere å bruke mer presise betegnelser som angir fag (f.eks. «statsviter» eller «samfunnsøkonom»).

## Litteratur

* Harald Grimen *Samfunnsvitenskapelige tenkemåter*, 3. utg 2004 ISBN 9788215006895
* Nils Gilje og Harald Grimen *Samfunnsvitenskapenes forutsetninger*, 1993 ISBN 9788200027881

## Eksterne lenker

* (en) Social sciences – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Folha de S. Paulo

| *Folha de S. Paulo* |
| --- |
|  |
|  |
| Land | Brasil |
| Type | Dagsavis, nettavis, ledende avis, organisasjon |
| Format | Fullformat |
| Grunnlagt | 19. februar 1921; 105 år siden  |
| Eier(e) | Grupo Folha |
| Sjefredaktør(er) | Sérgio Dávila |
| Språk | Brasiliansk portugisisk, portugisisk |
| Opplag | 564 497 (2019) |
| Hovedkontor | São Paulo |
| ISSN | 1414-5723 |
| Nettsted | www.folha.com. (pt) folha.uol.com (brasiliansk portugisisk) |
|

---

Folha de S. Paulo på Commons |

Folha de S. Paulo, kjent kun som Folha, er en brasiliansk dagsavis som ble grunnlagt og som har vært kontinuerlig utgitt i São Paulo siden 19. februar 1921. Eid av Frias de Oliveira-familien siden 1962, har den brasils største opplag siden 1986. Sammen med *O Globo* og *O Estado de São Paulo*, så er *Folha* regnet som en av de mest innflytelsesrike avisene i landet.

## Referanser
# Times Higher Education

| *Times Higher Education* |
| --- |
| Land | Storbritannia |
| Type | Tidsskrift |
| Grunnlagt | Oktober 1971; 54 år siden  |
| Språk | Engelsk |
| ISSN | 0049-3929 |
| Nettsted | timeshighereducatio... (en) |
|

---

Times Higher Education på Commons |

Times Higher Education (**THE**), tidligere The Times Higher Education Supplement (også omtalt som *The Times Higher*), er et magasin som utgis i London, og med fokus på høyere utdannelse.

*The Times Higher Education Supplement* ble utgitt i avisformat mellom 1971 og 2008. I 2008 ble bilaget relansert i magasinformat under navnet *Times Higher Education*.

*Times Higher Education* er spesielt kjent for sine rangeringer av universiteter, som det daværende bilaget begynte med i november 2004, under navnet THE–QS World University Rankings.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Times Higher Education – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# THE World University Rankings

**THE World University Rankings** er en rangering av universiteter som har blitt publisert av det britiske tidsskriftet *Times Higher Education* siden 2010. Times Higher Education samarbeidet tidligere med Quacquarelli Symonds (QS) om rangeringen THES - QS World University Rankings, men valgte i 2010 å starte sin egen rangering, mens QS videreførte den opprinnelige rangeringen med den eksisterende metodologien.

## Universiteter i Norge

Times Higher Education rangerte i 2010 Universitetet i Bergen som det beste norske universitet blant verdens 200 ledende universiteter. UiB havnet på 135.-plass i verden og 43.-plass i Europa. Det viste seg imidlertid at rangeringen til Times Higher Education bygget på feil tall innrapportert av Universitetet i Oslo, og rektor Ole Petter Ottersen uttalte at denne nye rangeringen er useriøs og at Universitetet i Oslo ikke har tillit til den. Etter å ha analysert nye, korrekte tall ble UiO rangert som nummer 186 i verden.

I 2012-utgaven var ingen norske universiteter blant de 200 beste. UiO var beste norske universitet, plassert på 201-225-plass.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

Autoritetsdata