Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Blackstone Group

| Blackstone Group |
| --- |
|  |
|  |
| Org.form | Limited partnership |
| Bransje | Finansielle tjenester  |
| Etablert | 1985 |
| Datterselskap | GSO Capital Partners Hilton Worldwide Motel 6 Ayumi Pharmaceutical Mecha Comic |
| Hovedkontor | New York (USA) |
| Land | USA  |
| Produkt(er) | aktivt eierfond alternative investment |
| Grunnlegger(e) | Peter George Peterson, Stephen A. Schwarzman  |
| Adm.dir. | Stephen A. Schwarzman  |
| Antall ansatte | 4 735  (2023) |
| Omsetning | 8 517 673 000 USD (2022) |
| Resultat | 1 747 631 000 USD (2022) |
| Forvaltningskapital | 564 300 000 000 USD (30. juni 2020) |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (en)
 |
|  |

**Blackstone Group** L.P. er et private equity- og investeringsselskap, dannet i 1985 av Peter G. Peterson og Stephen A. Schwarzman. Selskapet har hovedkontor i New York City, og øvrige kontorer i Atlanta, Boston, London, Hamburg, Paris, Mumbai og Hongkong. Blackstone Group er et av verdens største selskaper innen private equity.

Blackstone eier 20 % av China National BlueStar som igjen eier Elkem.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted
* NYSE: BX
# Nedertysk

| Slektskap |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | Indoeuropeiske språk |
|  | Germanske språk |
|  | Vestgermanske språk |
|  | **Nedertyske språk** |

---

 **Underinndeling Østnedertysk
* Vestnedertysk
 |

**Nedertysk**, **lavtysk** eller **plattysk** (*Platt(düütsch)* eller *Nedderdüütsch*) er en fellesbetegnelse for det vestgermanske språket som hovedsakelig tales i Nord-Tyskland og Nederland, og som i motsetning til det høytyske språket i Syd- og Midt-Tyskland ikke har gjennomgått en historisk konsonantforskyvning på 700- og 800-tallet.

Nedertysk inndeles i to grener, vestnedertysk (også kalt nedersaksisk) og østnedertysk. Nedertysk tales hovedsakelig i dagens Nord-Tyskland.

Moderne nedertysk er utviklet fra en eldre form for nedertysk, gammelsaksisk (også kalt *gammelnedertysk*).

I hansatiden var nedertysk «lingua franca» i hele Østersjøområdet, noe som i meget stor grad har preget utviklingen av de skandinaviske språkene. Anslagsvis mellom 30 og 40 prosent av det daglige norske vokabularet er av nedertysk opprinnelse.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Low German language – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Plattdüütsch – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

* Plattmakers ordbok
* Drents ordbok
* Podcasts og videoer Arkivert 12. april 2010 hos Wayback Machine.
* Streektaal-Organisatie in het Nedersaksisch Taalgebied
* Institut für niederdeutsche Sprache e.V.
* Nyheter i plattysk
*
*
# Verdenshav

**Verdenshav** er de store havene som skiller mellom verdensdelene. Den internasjonale hydrografiske organisasjonen definerer og setter grenser mellom jordens havområder. Organisasjonen opererer med fire verdenshav: Atlanterhavet, Det indiske hav, Nordishavet og Stillehavet. Sørishavet regnes ikke som et eget hav på grunn av problemet med å avgjøre hvor langt nord det strekker seg. Men det er vanlig å si at Sørishavet omfatter havet rundt Antarktis nord til breddegraden 60 °S. Dermed snakker en gjerne om fem verdenshav, nemlig Atlanterhavet, Stillehavet, Indiahavet, Sørishavet og Polhavet.

På engelsk brukes ordet «ocean» i betydningen **verdenshav** på norsk. Det tilsvarende norske ordet *osean* brukes også en del, men da helst i litterære sammenhenger.

## Se også

* Liste over hav
* Vann
* Sjøfart

## Referanser

## Eksterne lenker

* International Hydrographic Organization (IHO) 1953: *Limits of Oceans and Seas*
* National Oceanic and Atmospheric Administration: *How many oceans are there?*
# Thriller

Filmene til Alfred Hitchcock tilhører thrillersjangeren. Her en scene fra *Rebecca*.
**Thriller** (fra engelsk) er en genrebetegnelse innen litteratur, drama, film og TV. Betegnelsen brukes i sin videste betydning som et synonym for «en svært spennende historie».

## Opprinnelse

«Thriller» kommer fra engelsk *thrill* (verbet «å gyse» og substantiv «spennende opplevelse»). «Thriller» betyr da ordrett «noe som forårsaker (behagelige) gys og en spennende opplevelse».

Ordet «thriller» kom først i bruk i England, under perioden 1875–1900. Det ble da brukt for underholdningslitteratur om heroiske bragder foranlediget av en eller annen form for kriminell aktivitet. De første thrillere utviklet seg og lånte trekk fra andre populære genrer i datidens England: «Penny dreadfuls», fortellinger om forbrytelser som dvelte ved det makabre og grufulle for underholdningens skyld, den gotiske romanen og de såkalte politimemoarene, forløpere for detektivfortellingen og politiromanen.

## Karaktertrekk

Thrillere tar oftest utgangspunkt i et brudd eller trussel om brudd med normalsituasjonen som utsetter helten og/eller personer i heltens varetekt for fare. Spenning skapes gjennom leseren/seerens identifikasjon med helten og innlevelse i de farene hen utsettes for.

Bruddet (eller det truende bruddet) med normalsituasjonen har i thrilleren gjerne ekstreme og ødeleggende dimensjoner, enten for samfunnet eller individet. Eksempler kan være massedrap, naturkatastrofe, terrorisme, statskupp, krig. Eller på det individuelle planet for eksempel utpressing, sosial utstøtelse, forræderi av noen som står en nær, å bli beskyldt for et lovbrudd en ikke har begått, justismord.

Thrillerens fokus er ikke å oppklare en forbrytelse, men å beseire en fiende og gjenopprette *status quo*. I thrillere inspirert av tragedie eller *film noir* kan helten dø i forsøket.

Thrilleren kan ha en eksotisk setting. Hovedpersonene faller gjerne i to klasser – enten «harde» menn og kvinner trent for og herdet av farlige situasjoner, eller «vanlige borgere» som uforskyldt havner i fare og deretter avslører eller utvikler heroiske egenskaper.

## Noen undersjangre

Sjangeren har utviklet flere undersjangre.

* Psykologisk thriller
* Technothriller
* Politisk thriller
* Juridisk thriller

## Eksterne lenker

* Thriller; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
# Hindustanimusikk

Eksempel på hindustanimusikk: Sitarimprovisasjon i ragaen *kaush kanra*.
Hindustaniensemble i 1983: Pandit Shivanath Mishra på sitar, Ustad Khadim Ali Khan på shanai og Pandit Prakash Maharaj på tabla.
**Hindustanimusikk** er den ene hovedform av klassisk indisk musikk. Den hører hjemme i Nord-India, Pakistan og Bangladesh og til en viss grad Nepal og Afghanistan, typisk blant folk som taler indoariske språk. Den andre hovedformen er karnatisk musikk, og er vanlig i det dravidiske språkområdet. Musikktypene har felles utgangspunkt, men skiltes ad da de nordlige delene av Sør-Asia ble erobret av muslimer fra 1200-tallet og hindustanimusikk tok opp i seg elementer fra persisk og arabisk musikk. Begge musikktypene bygger på ragaer og talarytmer, og legger stor vekt på improvisasjon.

De vanligste instrumenene i hindustanimusikk er strengeinstrumentene sitar, sarod, sarangi og tamboura, blåseinstrumentet shehnai og trommesettet tabla. Hindustanisang har ofte et religiøst innhold, både hinduisk og muslimsk. Tradisjonelt fremfører utøvere av musikken ofte musikk knyttet til begge relligionene.

Ravi Shankar, Ali Akbar Khan og Bismillah Khan er kjente moderne hindustanimusikkutøvere.

## Kilder

* «Hindustani music» (2011). *Encyclopædia Britannica*. Encyclopædia Britannica Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica.
# BIBSYS

**BIBSYS** en sentral leverandør av produkter og bibliotektjenester primært til institusjoner i universitets- og høyskolesektoren og Nasjonalbiblioteket, samt institusjoner i andre sektorer. Dette utgjør en del av Unit – Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning. Produktene og tjenestene BIBSYS leverer er utviklet etter behov og i samarbeid med institusjonene. BIBSYS sørger for tilgang til bibliotekenes ressurser gjennom flere søkemuligheter og låne- og bestillingsfunksjoner.

I 2018 ble BIBSYS fusjonert med CERES – Nasjonalt senter for felles systemer og tjenester for forskning og studier og fikk overført enkelte oppgaver fra Uninett til Unit – Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning med hovedkontor i Trondheim.

## Organisasjon

BIBSYS startet i 1972 som et samarbeidsprosjekt mellom Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Bibliotek, Norges tekniske høgskoles bibliotek og Regnesenteret ved NTH. Formålet med prosjektet var å automatisere interne bibliotekrutiner.[*trenger referanse*]

Siden 1972 har BIBSYS utviklet seg fra å være en leverandør av et biblioteksystem for to bibliotek i Trondheim, til å utvikle og drifte et nasjonalt biblioteksystem for norske fag- og forskningsbibliotek. Målgruppa har også utvidet seg til å omfatte bibliotekenes kunder, ved å gi disse enkel tilgang til bibliotekenes ressurser.[*trenger referanse*]

I tillegg til BIBSYS Biblioteksystem, består produktporteføljen av BIBSYS Ask, BIBSYS Brage, BIBSYS Galleri. All drift av applikasjoner og databaser blir gjort sentralt hos BIBSYS. BIBSYS Emneportal ble lagt ned 1. januar 2011.

## Produkter

Bibsys består av følgende subenheter:

* *Biblioteksystem* – basert på produktet Alma fra Ex Libris. Biblioteksystemet ivaretar interne rutiner ved et bibliotek. Bibliotekenes samlinger registreres i en felles database, Bibliotekbasen.
* *Oria* – Felles portal til det samlede materialet som finnes ved de fleste norske fag- og forskningsbibliotek. Den er supplert med elektronisk materiale fra åpne kilder som bøker, elektroniske bøker, tidsskrifter, elektroniske tidsskrifter, dokumenter, artikler, musikk og filmer. Oria gir også tilgang til oversikter over egne lån og bestillinger, og til å fornye lån.
* *BIBSYS Brage* – BIBSYS Brage er et felles system for elektronisk publisering for en sammenslutning (konsortium) av BIBSYS-deltakere og fungerer som et åpent institusjonelt arkiv.
* *BIBSYS Galleri* – BIBSYS Galleri er et verktøy for publisering og indeksering av bilder, og brukes blant annet til bildebasen Trondheimsbilder.
* *BIBSYSx* – BIBSYSx lenker fra eksterne databaser slik at brukerne kan lokalisere og bestille dokumenter fra BIBSYS Bibliotekbase.

## Referanser

## Eksterne lenker

### Lenker til applikasjonene

* BIBSYS Ask – søk i flere databaser Arkivert 26. mai 2012 hos Wayback Machine.
* BIBSYS Ask – søk i Bibliotekbasen, ForskPub, og ForskPro (tidligere versjon) Arkivert 12. mai 2012 hos Wayback Machine.
* BIBSYS Brage – søk i institusjonelle arkiv
* BIBSYS Galleri – søk i bildesamlinger
# Gilles Müller

| Gilles Müller |
| --- |
|  |
| Født | 9. mai 1983 (43 år) Luxembourg by |
| Beskjeftigelse | Tennisspiller (2001–)  |
| Nasjonalitet | Luxembourg |
| Høyde | 193 cm |
| Bosted | Reckange-sur-Mess, Luxembourg |
| Proff siden | 2001 |
| Spiller | Venstrehendt (tohånds backhand) |
| Prispenger | $5 733 997 |
| Singel |
| Seiere/tap | 230-205 (53%) |
| Titler | 2 |
| Høyeste rangering | Nr. 21 (31. juli 2017) |
| Beste Grand Slam-resultater i singel |
| Australian Open | 4R (2015) |
| French Open | 2R (2012, 2015) |
| Wimbledon | QF (2017) |
| US Open | QF (2008) |
| Dobbel |
| Seiere/tap | 60-87 (41%) |
| Titler | 0 |
| Høyeste rangering | Nr. 74 (1. mai 2017) |
| Beste Grand Slam-resultater i dobbel |
| Australian Open | 2R (2016, 2017) |
| French Open | 1R (2005, 2006, 2013, 2015, 2016) |
| Wimbledon | 2R (2014,2015) |
| US Open | 2R (2015, 2016) |
|

---

Gilles Müller på Commons |

**Gilles Müller** (født 9. mai 1983) er en luxembourgsk tennisspiller. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han ble utslått i andre runde i singel.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Gilles Müller – Olympics.com

* (en) Gilles Müller – Olympedia

* (en) Gilles Müller – InterSportStats.com

* (en) Gilles Müller – ATP-touren

* (en) Gilles Müller – ITF Tennis

* (en) Gilles Müller – Davis-cupen

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Amazon Kindle

Amazon Kindle
**Amazon Kindle** er en e-bokleser fra Amazon.com.

Kindle brukes til å kjøpe e-bøker og lese disse samt blogger, tidsskrifter og aviser via enheten.

## Versjoner

| Modell | Lansert | Skjerm | Tykkelse | Kapasitet | Minnekortmulighet | Annet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Kindle** | 19. november 2007 | 6" | 20.3 mm | 250 MB | Ja, SD-kort | Utgått |
| **Kindle 2** | 23. februar 2009 | 6" | 9.14 mm | 2 GB (1.4 tilgjengelig) | Nei | Raskere, bedre batteri, støtte for PDF |
| **Kindle DX** | 10. juni 2009 | 9.7" | 8.5 mm | 4 GB (3.3 GB tilgjengelig) | Nei | Støtte for PDF og Wifi, bedre batteri |
| **Kindle 3** | 28. juli 2010 | 6" | 8.51 mm | 4 GB (3.3 GB tilgjengelig) | Nei | Støtte for PDF og Wifi |

Kindle 3: Amazon lanserte to nye versjoner av Kindle 28. juli 2010. En av disse, Kindle Wi-Fi, vil koste $139, og kan knytes til internett via Wi-Fi. Den andre versjonen vil erstatte Kindle 2 og vil koste $189. Den leveres med både 3G og Wi-Fi.

## Annet

Det er også lansert «Kindle for PC», som er et program til å lese Kindle-bøker på en PC. «Kindle for Mac» kom 18. mars 2010.

I tillegg har iPhone, Blackberry og Android støtte for Kindle-programvaren.

I juli 2010 ble Stieg Larsson den første forfatter som solgte over 1 million Kindle bøker.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* Offisielt nettsted

* (en) Amazon Kindle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Amazon Kindle – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Kindle
* Kindle 2
* Kindle DX
* Kindle 3

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Malaysias delstater og føderale territorier

Kart over Malaysias delstater og føderale territorier
**Malaysias delstater og føderale territorier** er den administrative inndelinga på første nivå i Malaysia. Malaysia er en føderasjon som består av tretten delstater (*Negeri*) og tre føderale territorier (*Wilayah Persekutuan*). Delstatene har sine egne regjeringer, mens de føderale territoriene styres direkte av den føderale regjeringa.

## Kart

Perlis
Kedah
Penang
Kelantan
Terengganu
Perak
Selangor
Negeri Sembilan
Malacca
Johor
Pahang
Sarawak
Sabah
Labuan
Kuala Lumpur
Putrajaya
Vest-Malaysia
Øst-Malaysia
Føderalt territorium
Sørkinahavet
Malakka-
 stredet
Siambukta
Sulusjøen
Celebessjøen
Brunei
Indonesia
Indonesia
Singapore
Thailand

## Liste

| Flagg | Delstat/territorium | Hovedstad | Befolkning (2010) | Areal (km²) | Befolkningstetthet | Bilskiltprefiks | Telefonkode | Største byområde | Forkortelse | ISO | FIPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Kuala Lumpur** (føderalt territorium) | Kuala Lumpur | 1 627 172 | 243 | 6696 | W | 03 | Klangdalen | KUL | MY-14 |  |
|  | **Labuan** (føderalt territorium) | Bandar Labuan | 85 272 | 91 | 937 | L | 087 |  - | LBN | MY-15 | MY15 |
|  | **Putrajaya** (føderalt territorium) | Putrajaya | 67 964 | 49 | 1 387 | Putrajaya | 03 |  - | PJY | MY-16 |  |
|  | **Johor** Darul Takzim | Johor Bahru | 3 233 434 | 19 210 | 168 | J | 07, 06 (Muar og Ledang) | Johor Bahru | JHR | MY-01 | MY01 |
|  | **Kedah** Darul Aman | Alor Setar | 1 890 098 | 9 500 | 199 | K | 04 | Alor Setar | KDH | MY-02 | MY02 |
|  | **Kelantan Darul Naim** | Kota Bharu | 1 459 994 | 15 099 | 97 | D | 09 | Kota Bharu | KTN | MY-03 | MY03 |
|  | **Malakka** | Malakka by | 788 706 | 1 664 | 474 | M | 06 | Malakka by | MLK | MY-04 | MY04 |
|  | **Negeri Sembilan** Darul Khusus | Seremban | 997 071 | 6 686 | 149 | N | 06 | Seremban | NSN | MY-05 | MY05 |
|  | **Pahang** Darul Makmur | Kuantan | 1 443 365 | 36 137 | 40 | C | 09, 03 (Genting), 05 (Cameron) | Kuantan | PHG | MY-06 | MY06 |
|  | **Perak** Darul Ridzuan | Ipoh | 2 258 428 | 21 035 | 107 | A | 05 | Ipoh | PRK | MY-08 | MY07 |
|  | **Perlis** Indra Kayangan | Kangar | 227 025 | 821 | 277 | R | 04 | Kangar | PLS | MY-09 | MY08 |
|  | **Penang** | George Town | 1 520 143 | 1 048 | 1 451 | P | 04 | Penang | PNG | MY-07 | MY09 |
|  | **Sabah** | Kota Kinabalu | 3 120 040 | 73 631 | 42 | S | 087-089 | Kota Kinabalu | SBH | MY-12 | MY16 |
|  | **Sarawak** | Kuching | 2 420 009 | 124 450 | 19 | Q | 081-086 | Kuching | SRW | MY-13 | MY11 |
|  | **Selangor** Darul Ehsan | Shah Alam | 5 411 324 | 8 104 | 668 | B | 03 | Klangdalen | SGR | MY-10 | MY12 |
|  | **Terengganu** Darul Iman | Kuala Terengganu | 1 015 776 | 13 035 | 78 | T | 09 | Kuala Terengganu | TRG | MY-11 | MY13 |

## Referanser

Autoritetsdata
# Religionsantropologi

**Religionsantropologi** er en vitenskapsgren innen religionsvitenskap om trosforestillinger, ritualer, verdensoppfatninger og menneskesyn innen forskjellige religioner og religiøse grupper ut fra deres kulturkrets. Vitenskapen dreier seg om religiøse tankeformer og symbolsystemer.

## Litteratur

* Wilhelm Karl Arnold, Hans Jürgen Eysenck, Richard Meili (utg.): *Lexikon der Psychologie.* 3 Bände, 11. Auflage. Herder, Freiburg 1993, ISBN 3-451-23129-8.
* Mircea Eliade: *Geschichte der religiösen Ideen.* 4. Bände. Herder, Freiburg 1978, ISBN 3-451-05274-1.
* Mircea Eliade: *Schamanismus und archaische Ekstasetechnik.* 8. Auflage. Suhrkamp, Frankfurt 1994, ISBN 3-518-27726-X (original 1951: *Le chamanisme et les techniques archai͏̈ques de l'extase*).
* Sigmund Freud: *Totem und Tabu.* 9. Auflage. Fischer, Frankfurt 2005, ISBN 3-596-10451-3 (original 1913).
* Adolf Ellegard Jensen: *Mythos und Kult bei Naturvölkern.* dtv, München 1992, ISBN 3-423-04567-1 (original 1951).
* Carl Gustav Jung: *Grundwerk.* Band 2: *Archetyp und Unbewusstes.* 4. Auflage. Walter, Olten 1990, ISBN 3-530-40782-8 (original 1934 ff).
* André Leroi-Gourhan: *Die Religionen der Vorgeschichte. Paläolithikum.* Suhrkamp, Frankfurt 1981, ISBN 3-518-11073-X (original 1964).
* Klaus Schmidt: *Sie bauten die ersten Tempel. Das rätselhafte Heiligtum der Steinzeitjäger.* Beck, München 2006, ISBN 3-406-53500-3.
* Ken Wilber: *Das Spektrum des Bewusstseins. Ein metaphysisches Modell des Bewusstseins und der Disziplinen, die es erforschen.* Scherz, Bern, 1987, ISBN 3-502-15852-5.
* David Lewis-Williams: *The Mind in the Cave. Consciousness and the Origins of Art.* Thames & Hudson, London 2004, ISBN 0-500-28465-2 (englisch).
* Erhard Oeser: *Das selbstbewusste Gehirn. Perspektiven der Neurophilosophie.* WBG, Darmstadt 2006, ISBN 3-534-19068-8.
* Julien Ries o. a. (utg.): *Trattato di antropologia del sacro.* 10 Bände, Milano, Jaca Book 1989–2009 (*Über die Anthropologie des Heiligen*).
* Julien Ries: *Ursprung der Religionen.* Pattloch, München 1994, ISBN 3-629-00078-9.
* Natale Spineto, Fiorenzo Facchini, Julien Ries: *Die Symbole der Menschheit.* Patmos, Ostfildern 2003, ISBN 3-491-96145-9.
* Sergej Aleksandrovitsj Tokarev: *Die Religion in der Geschichte der Völker.* Dietz, Berlin 1968.

## Referanser
# Antitrinitarisme

**Antitrinitarisme** eller **Ikke-trinitarisk** viser til et monoteistisk trosystem, en teologisk lære spesielt innenfor kristendommen som avviser dogmet (læren) om at kristendommens Gud er en del av en treenighet.

Antitrinitarere eller ikke-trinitariske samfunn vil hevde at treenighetslæren er i strid med Bibelens ord og at den ikke ble forkynt av de første kristne, men kom inn senere i tolkningen av Bibelen. De fleste kristne grupper er trinitariske, det vil si at de holder seg til treenighetstanken. Tilhengere av treenigheten vil derimot hevde at Bibelen klart gir en grunn til å tro at Jesus skal tilbes og at dette må forenes med monoteismen. For øvrig er det forskjeller med hensyn til teologien innen begge leire.

Arianismen regnes ofte som en tidlig representant for en slik tankegang. Arianerne lærte imidlertid at Den hellige ånd var en person, og at man kunne be til Jesus.

I tidlig kirkehistorie kjenner man til grupper som forkastet Jesu guddom. Man vet ikke mye om dem, men det er mulig at de stod for en antitrinitarisk forståelse. Det var også flere debatter om forståelsen av Jesu forhold til Faderen innen kirken.

Antitrinitarisme fikk en viss oppmerksomhet under reformasjonen, ikke minst gjennom legen Miguel Serveto (ca.1511-1553). Han reiste til Sveits der han stiftet bekjentskap med Jean Calvin. Senere falt han i unåde hos Calvin, og ble henrettet. Noen anabaptister fulgte også en antitrinitarisk lære.

Grupper som vant innpass visse steder, var socinianerne, som fulgte Fausto Sozzini (1539–1604), hvis tankegang var inspirert av onkelen Lelio Sozzini. Fausto Sozzini drog til Polen, der han slo seg sammen med den polske-litauiske unitariske kirke (*De polske brødre*), som antok hans lære. De eksisterte i en tid etterpå. Også unitariske grupper i Transilvania og Nederland oppstod. Tilhengere av unitarismen, f.eks Den norske unitarkirke, regner noen av disse gruppene som en del av sin bakgrunn.

Den engelske vitenskapsmannen Isaac Newton (1643–1727) gir uttrykk for tvil om treenighetslæren i sine private skrifter, men publiserte aldri slike uortodokse ideer i sin levetid.

Fra midten av 1800-tallet fremstod flere predikanter med et lignende syn. Deres tanker gav etter hvert opphav til flere grupper som eksister i dag, som kristadelfianere, ikke-trinitarisk pinsebevegelse og Jehovas vitner.

## Se også

* Patripassianisme
# Verdensmesterskapet i cricket

*For VM i 20-over cricket, Twenty20, se ICC World Twenty20*
Lagkapteinene av lagene som deltok i verdensmesterskapet i 2007
Bangladesh mot Ireland under verdensmesterskapet i 2011
**VM i cricket**, offisielt **ICC Cricket World Cup**, er det største mesterskapet som arrangeres innen en-dags cricket, 50 overe, for landslag. Det første VM ble arrangert i 1975, og det har siden blitt arrangert elleve mesterskap, det siste i England og Wales i 2019. Australia har flest titler, med fem.

VM 2011 ble arrangert i India, Sri Lanka og Bangladesh. Pakistan var opprinnelig også nevnt som arrangørland, men grunnet den usikre sikkerhetssituasjonen i landet tok man avgjørelsen å flytte kampene fra landet. India ble verdensmester.

VM 2015 ble arrangert i Australia og New Zealand. Australia ble verdensmester.

VM i cricket 2019 blir arrangert i England og Wales.

## Referanser
# Apollo

**Apollo** kan sikte til

* Apollon – en gud i gresk mytologi
* Apollo-programmet – et amerikansk romfartsprogram
* Apollo (rapper) – norsk rapper
* Apollosommerfugl – en dagsommerfugl
* Apollo (turoperatør) – en turoperatør
* *Apollo* – en barnebok fra 2018 av Bjørn Ingvaldsen

## Se også

* Apollon (andre betydninger)
# Intervju

Racerføreren Danica Patrick blir intervjuet i 2016  Foto: Rob Street
**Intervju** er en samtale mellom vanligvis en journalist, kalt intervjueren, og en annen person, ofte kalt intervjuobjektet, der journalisten spør objektet om en sak, om personen selv eller personens meninger, altså saksintervju eller portrettintervju. Intervju er også betegnelse på den ferdige teksten, avisartikkelen, radio- eller fjernsynsinnslaget fra en slik samtale. Intervju kan også bety forhør, spørreundersøkelse og jobbintervju. Intervju blir ofte brukt av journalister, forskere, arbeidsgivere og andre i arbeidsdagen.