Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sioux- og catawbaspråk

| Sioux- og catawbaspråk |
| --- |
| Tradisjonell utbredelse |
| Brukt i | USA, Canada |
| Lingvistisk klassifikasjon | Egen språkfamilie |
| Videre inndeling |
| Inndeling | Siouxspråk Catawbaspråk † |
| Språkkoder |
| ISO 639-2 | sio |
| ISO 639-5 | sio |
| Glottolog | siou1252  |
|

---

Portal: Språk |

**Sioux- og catawbaspråk** er et samlingsnavn for en gruppe beslektede språk som tales av urbefolkninger i USA og Canada. Språkgruppene oppdeles vanligvis i underavdelingene egentlige siouxspråk («Siouan proper») og catawbaspråk (catawban), hvorav det siste er utdødd. Sioux-catawbaspråkene utgjør den nest største indianske språkfamilien i Nord-Amerika, etter den algonkinske språkfamilie.

## Sioux- og catawbaspråkene

Sioux-catawbaspråkene inndeles i følgende undergrupper (etter Campbell, Dorsey, Mithun og Rankin & Parks; utdødde språk markeres med **†**, tegnet / mellom språk betyr at dialektene er så like hverandre at det er usikkert om man bør betrakte dem som forskjellige språk):

**I. Egentlige siouxspråk** («Siouan proper»), med de aktuelle indianerstammer i parentes.
A. Missouri River-gruppen
1. **Mandan** (Mandan)
2. **Crow** (Kråkeindianere)
3. **Hidatsa** (Hidatsa)
B. De midtre siouxspråkene
4. **Sioux (Lakota, Dakota)**
5. **Assiniboine** (anses ofte utgrenet fra 4.) (Assiniboiner)
6. **Nakoda** (også omtalt som *Stoney*, anses oftest som en variant av 5) (Assiniboiner)
(7-9 betraktes oftest som et dialektkontinuum: chiwere)
7. **Missouri**
8. **Iowa**
9. **Oto**
10. **Winnebago** (regnes iblant til chiwere) (Winnebago)
(11-13 betraktes oftest som et dialektkontinuum: dhegiha)
11. **Omaha** (Omaha/Ponca)
12. **Osage** (Kansa/Osage) **†**?
13. **Quapaw** (Quapaw) **†**
C. Sørøstlige siouxspråk
14. **Tutelo†**
15. **Saponi†**
16. **Moniton†**
17. **Occaneechi†**
18. **Biloxi** (Biloxi)**†**
19. **Ofo†II. Catawbaspråk**
20. **Woccon†**
21. **Catawba†**
## Litteratur

* Lyle Campbell, *American Indian languages: The historical linguistics of Native America* (Oxford University Press 1997)
* Richard Collins, *The Native Americans. The Indigenous People of North America* (London 1991)
* James Owen Dorsey, *The Cegiha language* (Washington D.C. 1890); sterkt foreldet verk, har mer relevans for lingvistikkens historie enn moderne språkforskning.
* Marianne Mithun, *The languages of Native North America* (Cambridge University Press 2001)
* Douglas R. Parks & Robert L. Rankin, "The Siouan languages". Inngår i R. J. DeMallie (red), *Handbook of North American Indians: vol 13, Plains* (Washington D.C. 2001)
# Seminole (folkegruppe)

Indianerhøvdingen Osceola.
**Seminole** er en gruppe innenfor amerikanske urfolk. Seminolene holdt opprinnelig til i området som nå er USAs delstat Florida, men holder nå til i både Florida og Oklahoma.

Stammen er organisert og føderalt anerkjent i Florida og Oklahoma. Seminole-indianerne i Florida er kjent for omfattende næringsvirksomhet, som fikk sin første suksess ved etableringen av en «*tax-free*» tobakksforretning i 1977, muliggjort av stammesuvereniteten. Dette ble etterfulgt av en omfattende bingovirksomhet på indianerreservatet, som utviklet seg til det første av mange store kasinoer på amerikanske indianerreservater. Seminole-stammen i Florida eier i dag blant annet den internasjonale Hard Rock Cafe-kjeden.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Seminole tribe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Tohono O’odham

Kartet viser størstedelen av reservatsområdene til *Tohono Oʼodham Nation* i Pima County: Størst er Tohono Oʼodham Reservation og mindre er San Xavier Reservation. Utenfor er det segmenter i countyene Maricopa og Pinal, som her ikke vises.
**Tohono O'odham** (tidligere vanligvis kalt **Papago**) er en gruppe amerikanske urfolk som primært holder til i Sonoraørkenen sørøst i Arizona og nordvest i Mexico. «Tohono O'odham» betyr «Ørkenfolk».

Stammens organer og de fleste av dens medlemmer har tatt avstand fra den vanlige navnet om bem benyttet av europeerne, *papagp*: Dette var ordet som de spanske conquistadorer hørte benyttet om dem av ennen stamme, pimaene: *Ba꞉bawĭkoʼa*, som betyr «[de som] spiser teparibønner». Spanjolene uttalte dette *papago* og senere europeere overtok dette.

## Referanser

## Litteratur

* Bliss, Wesley (1952). Spicer, E.H., red. «In the wake of the wheel: introduction of the wagon to the Papago Indians of southern Arizona». *Human Problems in Technological Change*. New York: Russell Sage Foundation Publications: 23–33.
* Seymour, Deni J. (2007). «A Syndetic Approach to Identification of the Historic Mission Site of San Cayetano Del Tumacácori». *International Journal of Historical Archaeology*. 3 (11): 269–296.
* Seymour, Deni J. (2007). «Delicate Diplomacy on a Restless Frontier: Seventeenth-Century Sobaipuri Social And Economic Relations in Northwestern New Spain, Part I». 4 (82). New Mexico Historical Review.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Tohono O'odham – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Færøysk-amerikanere

| Færøysk-amerikanere |
| --- |
| Nasjonalitet | USA |
| () |
| Områder med stor befolkning |
| Antagelig Midtvesten |
| Språk |
| Engelsk, færøysk |
| Religion |
| Lutheranere |
| Relaterte etniske grupper |
| Færøyinger, færøysk-canadiere, skandinavisk-amerikanere. |

**Færøysk-amerikanere** er statsborgere i USA med færøysk opprinnelse. De fleste færøyinger emigrerte til land som Sverige, Danmark, Island, Norge, Tyskland, Polen og Storbritannia, og de gjenværende færøyingene utvidet antallet bygder i øyriket betraktelig i det som senere er blitt kalt *niðursetutíðin*, «nedsettelsestiden». Dermed ble det til at en svært liten andel færøyinger emigrerte til USA, sammenlignet med nabolandene. De fleste færøysk-amerikanerne er å finne i Wisconsin, Minnesota, New York, Michigan og Canada. Mange fortsatte å snakke færøysk i hjemmet lenge etter de hadde ankommet Nord-Amerika.

Det er vanskelig, for ikke å si umulig, å få noe klart svar på hvor mange færøysk-amerikanere som finnes, ettersom disse emigrerte via Island, Norge, Danmark eller Storbritannia, slik at de ble regnet for å tilhøre disse nasjonalitetene eller folkegruppene.

Jonas Bronck blir av mange regnet som færøysk-amerikaner, da han bodde en stund i Tórshavn. Han hadde imidlertid svensk opprinnelse.

Autoritetsdata
# Madras Presidency

Madras Presidency (1880)
**Madras Presidency**, eller *Presidency of Fort St. George*), også *Madras Province*, var en forvaltningsenhet i Britisk India. Hovedstaden var Madras (det senere Chennai). På det største dekket Madras Presidency det meste av Sør-India. I forhold til delstatsgrensene av 2021 dekket Madras Presidency det som er Tamil Nadu, store deler av Andhra Pradesh og den nordlige del av Kerala. Dessuten omfattet det mindre deler av det senere Odisha, Karnataka, Telangana og hele unionsterritoriet Lakshadweep.

Madras Presidency var ved siden av Bombay Presidency og Bengal Presidency en av de tre opprinnelige forvaltningsenheter for det britiske Ostindiske kompani. Det ble styrt fra Fort St. George i Madras. Dette fortet ble anlagt i 1640. Madras var imidlertid ikke året rundt der administrasjonen oppholdt seg. Den var vinterhovedsetet, sommerhovedstaden var Ootacamund (også kalt Ooty).

Til å begynne med hadde Ostindiakompaniet bare enkelte støttepunkter langs kystene. Men som følge av de karnatiske kriger og av Mysore-krigene i andre halvdel av 1700-tallet fikk det overherredømme over store deler av det indre av Deccanhalvøya.

Øya Ceylon var del av Madras Presidency fra 1793 til 1798, da den ble gjort til britisk kronkoloni.

I 1858 ble Madras Presidency likesom de to andre direkte underlagt den britiske krone.

I 1822 hadde man gjennomført den første folketellingen i Madras Presidency: Resultatet var et folketall på 13.476.923.[*trenger referanse*] Ved den siste folketellingen i Britisk India, i 1941, var dette steget til 49.341.810.[*trenger referanse*]

Ved folketellingen i 1871 var det 14.715.000 som talte tamilsk, 11.610.000 telugutalende, 2.324.000 malayalamtalende, 1.699.000 talte kanaresisk eller kannada, 640.000 talte språket oriya og 29.400 talte tulu.

Etter Indias uavhengighet ble Madras Presidency omvandlet til delstaten Madras. I 1953 ble en nordlig del avdelt ble forbundsstaten Andhra. Det gjenværende av delstaten Madras ble i 1956 omordnet slik at den fulgte den tamilske språkgrensen, og ble til Tamil Nadu.

## Referanser

## Litteratur

* «Madras Presidency» i *The Imperial Gazetteer of India.* Band 16: Kotchāndpur to Mahāvinayaka. New edition Clarendon Press, Oxford 1908, s. 234–363
* Schwartzberg, Joseph E. (red.): *A historical atlas of South Asia*, 2. A., New York/Oxford 1992, ISBN 0-19-506869-6
# Delstat

**Delstat** er en enkeltstat innenfor en forbundsstat som i USA og i Brasil eller en semi-autonom stat som tilhører en føderasjon. Eksempler på delstater er Bayern i Tyskland, Queensland i Australia, Tirol i Østerrike og California i USA.

Delstater kan ha forskjellige benevnelser:

* *stat* (for eksempel State of Ohio i USA); se USAs delstater
* *provins* (for eksempel Canadas provinser)
* *land* (flertall *länder*) for eksempel i Tyskland der Berlin, Bremen og Hamburg er både delstater og bykommuner
* *commonwealth* (for eksempel Commonwealth of Kentucky i USA)
* *kanton* som i Sveits
* *oblast* og *republikk* (for eksempel Russlands oblaster og Russlands republikker)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Federated states – kategori av bilder, video eller lyd på Commons