Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# SGML

**Standard General Markup Language (SGML)** er en internasjonal standard innen informasjonsteknologi. Den spesifiserer et metaspråk som kan brukes for å angi oppbyggingen av spesielle markeringsspråk. Utviklingen av en standard ble påbegynt av amerikanske ANSI i 1978, og en internasjonal standard ble utgitt av ISO i 1986 (ISO-8879). SGML har vært brukt som basis for blant annet HTML, WML, XHTML og XML.

## Historie

SGML stammer fra IBM's Generalized Markup Language (GML), som ble utviklet på 1960-tallet av Charles Goldfarb, Edward Mosher, og Raymond Lorie. Navnet GML kommer fra initialene til etternavnene deres. Goldfarb skrev det endelige arbeidet på SGML syntaksen i boka "The SGML Handbook". SGML var originalt designet for å gjøre det mulig å dele maskin-lesbare dokumenter i store prosjekter i regjeringer, lov, og industri. Mange av disse dokumentene må være lesbare i flere tiår – en lang tid innenfor informasjonsteknologifeltet. SGML ble også brukt omfattende av militær, luftfart, tekniske referanser, og i industriell publiseringsindustri. XML har gjort SGML egnet til utbredt mindre skala generell bruk.

## Referanser
# Gizmodo

| Gizmodo |
| --- |
|  |
| Etablert | 2002 |
| Eier(e) | Univisión Communications G/O Media |
| Land | USA  |
| Grunnlegger(e) | Peter Rojas  |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (en)
 |
|  |

**Gizmodo** er en nettside som publiserer artikler om design, teknologi, vitenskap, science fiction og politikk. Den ble opprinnelig startet opp som en del av Gawker Media med Peter Rojas som redaktør. Gizmodo omfatter også nettsiden io9, som fokuserer på science fiction and futurisme.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell nettbutikk

* Mate-URL

* Mate-URL

* (en) Gizmodo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Vine

| Vine  |
| --- |
|  |
| Utvikler(e) | Twitter, Inc. |
| Distributør(er) | Google Play |
| Utgitt |  24. januar 2013 |
| Plattform | IOS, Windows Phone, Android |
| Operativsystem | Microsoft Windows |
| Type | Videodelingstjeneste |
| Lisens | Freeware |
| Nettsted | vine. (en) |
|

---

Vine på Commons |

**Vine** var en mobilapplikasjon som lot brukerne lage og poste korte videoklipp. Applikasjonen ble lansert i 2012 og avviklet i 2019.

Tjenesten ble introdusert med en makslengde på videoklippene på seks sekunder. Videoene kunne deles og inkluderes i sosiale nettverk som Twitter (som kjøpte appen i oktober 2012) og Facebook. Opprinnelig var Vine bare tilgjengelig for iOS, men ble senere tilpasset Android og Windows Phone.

## Historie

Vine ble lansert av Dom Hofmann, Rus Yusupov og Colin Kroll i juni 2012. Selskapet ble kjøpt av Twitter i oktober 2012.

Fra 24. januar 2013 ble Vine lagt ut for gratis nedlastning på iOS til iPhone og iPod Touch. Siden 2. juni 2013 har Vine også vært gratis til Android.

På et par måneder ble Vine den mest brukte videodelingsapplikasjonen på markedet. 9. april 2013 ble Vine den mest nedlastede gratis-appen i App Store.

I desember 2015, hadde Vine 200 millioner aktive brukere. Og den 27. oktober 2016 annonserte Twitter at de skulle gjøre det umulig å legge ut videoer, men å lage dem ville fortsatt være mulig. Den 20. januar 2017 ble Vine omdannet til en app der man ikke kunne se de publiserte videoene.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Vine (service) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Vine på Vine

* Vine på X (tidligere Twitter)

Autoritetsdata
# Grunnvannsspeil

**Grunnvannsspeil** er nivået for grunnvannet i berggrunn eller jordgrunn. Det kan være så dypt man må bore en brønn for å hente drikkevann.

Tørke vil føre til en senkning av grunnvannsspeilet, mens i regntider kan grunnvannsspeilet komme opp på bakkenivå.

Vanntrykket og atmosfæretrykket er likt ved grunnvannsspeilet.

## Endringer i grunnvannsnivået

Byggingen av Romeriksporten, jernbanetunnelen fra Oslo til Lillestrøm, er et eksempel der fjellet der tunnelen skulle gå, var oppsprekt. Når tunnelen var ferdig, fungerte den som et dreneringsrør på flere tjern og småvann i Østmarka i Oslo. Nordre Puttjern ble nesten helt tørrlagt.

I bunnen av Engavatnet i Brønnøy i Nordland er det et hull som er forbundet med et grottesystem. Dette hullet tettes vanligvis igjen av leire, men når grunnvannsspeilet synker, kan denne «proppen» kollapse, og vannet forsvinner.

## Referanser
# ATP-touren

**ATP-touren** er den øverste serien i tennis for herrer, og arrangeres av Association of Tennis Professionals (ATP). Serien består av turneringer i fem kategorier:

1. ATP World Tour Finals (arrangeres i samarbeid med ITF)
2. Masters 1000
3. 500 Series
4. 250 Series
5. ATP Challenger Tour

## Eksterne lenker

* ATPWorldTour.com

Autoritetsdata
# iPadOS

**iPadOS** er et mobiloperativsystem opprettet og utviklet av Apple Inc. for sin iPad-serie med nettbrett. Det er en ommerket variant av iOS, operativsystemet som brukes av Apples iPhones, omdøpt for å gjenspeile de forskjellige egenskapene til de to produktlinjene, spesielt iPadens multitasking-muligheter og støtte for tastaturbruk. Den ble introdusert som iPadOS 13 i 2019.[*trenger referanse*]

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) IPadOS – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Anbefalingssystemer

Et **anbefalingssystem** (engelsk: *recommender system*) er en underkategori av et informasjonssystem som har i oppgave å forutse vurderingene kunder gir produkter eller innhold.

Anbefalingssystemer brukes i en rekke områder, men ofte på tjenester som selger filmer, musikk, nyheter, bøker, forskningsartikler, og produkter. Bedrifter bruker anbefalingssystem for å øke salg av produkter og tjenester. Ved å gi brukerne tilpassede anbefalinger er målet å gi anbefalinger som passer brukernes preferanser. Brukernes tidligere vurderinger av innhold skaper nye personliggjorte anbefalinger.

Anbefalingsystemet bruker ofte Collaborative filtering eller Knowledge-based filtering til å generer disse anbefalingene. Collaborative filtering går ut på at systemet sammenligner hva en kunde har kjøpt med hva ander kunder har kjøpt. Det setter så kunder med lignende kjøp i grupper sammen og anbefaler produktene de forskjellige ikke har kjøpt som andre har. letter sagt, hvis kunde 1 og kunde 2 har kjøpt produkt A, B og C. Men kunde 2 har også kjøpt produkt D og E. Så anbefaler systemet produkt D og E til kunde 1. Fordi hvis begge kunder liker A, B og C. så er det en sjanse for at de også begge vil like D og E. Det er dette prinsippet Collaborative filtering er basert på.

Knowledge-based filtering derimot er basert på å finne hva en kunde liker og så anbefale lignede produkter til den kunden. Det gjør det ved å finne kodeord som "blå", "skjorte", Striper" og "XL" fra andre kjøp kunden har gjort og så se etter det i beskrivelsene av andre produkter. Det setter også mere vekt på ord som går igjen mer i kundens kjøp og rangering historikk. Så hvis kunden ser mye på blå skjorter. Men ikke like ofte på stripede skjorter. Så setter systemet mer vekt på blå og skjorte enn stripete

## Se også

* Standardvalg-effekten

## Referanser
# Sosial manipulering (datasikkerhet)

**Sosial manipulering** (engelsk **social engineering**) er en prinsipiell svakhetskategori innen datasikkerhet og hacking for metoder hvor en angriper bruker mellommenneskelig list for å forlede personer til å røpe fortrolige opplysninger om målet. Formålet kan være å tilrane seg tilgang til datasystemer eller brukerkontoer, hvor passord danner eksempler på sikkerhetskritiske opplysninger.

## Referanser
# The Register

| The Register |
| --- |
| Nettsted | www.theregister.c (en) |
| Type nettsted | Nettsted  |
| Tilgjengelige språk | engelsk |
| Lansert | 1994 |
| Alexa | 6 379 (28. november 2017) |

**The Register** er et britisk nettsted innen teknologi. Det ble grunnlagt av John Lettice og Mike Magee i 1994 som et nyhetsbrev pr. e-post: Chip Connection.[*trenger referanse*]

Mike Magee forlot The Register i 2001 og startet*The Inquirer*, og senere *IT Examiner* og sist *TechEye*.[*trenger referanse*]

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* Mate-URL

Autoritetsdata
# Salon.com

| *Salon.com* |
| --- |
|  |
| Type | Nettsted |
| Grunnlagt | 1995; 31 år siden  |
| Språk | Engelsk |
| Hovedkontor | San Francisco |
| Nettsted | www.salon.c (en) |
|

---

Salon.com på Commons |

**Salon.com** er et amerikansk nettbasert nyhetsmagasin som ble lansert i 1995. Magasinet oppdateres en gang i uka og har hovedfokus på amerikansk politikk og populærkultur (film, musikk og bøker).

Hovedkvarteret ligger i San Francisco.

*Salon.com* ble startet av David Talbot den 20. november 1995 og var en av de første publikasjonene som ble lansert utelukkende på internett. I starten handlet magasinet hovedsakelig om populærkultur. På slutten av 1990-tallet begynte det også å dekke amerikansk politikk, noe som skyldtes riksrettssaken mot president Clinton.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Salon.com – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Salon.com på Bluesky

* Salon.com på Facebook

* Salon.com på Instagram

* Salon.com på Reddit

* Salon.com på Threads

* Salon.com på X (tidligere Twitter)

* Salon.com på X (tidligere Twitter)
# Truth Social

| Truth Social |
| --- |
|  |
| Nettsted | www.truthsocial. (en) |
| Type nettsted | Nettsamfunn, webapplikasjon, nettsamfunn  |
| Tilgjengelige språk | engelsk |
| Eier(e) | Trump Media & Technology Group |
| Utgitt av | Donald Trump  |
| Lansert | 2021 |

**Truth Social** (også stilisert **TRUTH Social**) er et sosialt medium. Plattformen ble lansert av Trump Media & Technology Group (TMTG). Opprinnelig var det planlagt en begrenset lansering på Apples App Store i november 2021, og en full lansering i 2022.

Plattformen ble lansert 21. februar 2022. Den har hatt vedvarende problemer fra begynnelsen, noe som har ført til en lavere brukerbase enn forventet.

## Bakgrunn

Tidligere president i USA, Donald Trump, begynte å lage en ny sosial medieplattform etter at han ble utestengt fra Facebook og Twitter i 2021, som følge av stormingen av den amerikanske kongressen i 2021.

## Historie

Den 20. oktober 2021 ga Trump Media & Technology Group ut en pressemelding som kunngjorde at plattformen planla å gå inn i begrenset beta på iOS i november 2021 før en offentlig lansering i 2022.

Den amerikanske representanten Devin Nunes kunngjorde 6. desember 2021 at han ville trekke seg fra kongressen for å bli administrerende direktør i Truth Socials moderselskap, TMTG.

### Lansering

Trump la ut plattformens første post 16. februar 2022.

## Vilkår for bruk

Da plattformen først ble kunngjort i oktober 2021, var dets vilkår for bruk blant annet at selskapet ikke ville være juridisk ansvarlig for "innholdet, nøyaktigheten, meningene [eller] påliteligheten" til noe brukere måtte legge ut på nettstedet.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell nettbutikk

* (en) Truth Social – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Renren

**Renren Network** (kinesisk: 人人网, pinyin: *Rénrénwǎng*), frem til august 2009 kjent som **Xiaonei Network** (校内网) er et kinesisk nettsamfunn som er en kopi av Facebook. Det er populært blant særlig studenter og skoleelever i Kina.

Nettsamfunnet ble opprettet i desember 2005 av noen studenter, Wang Xing (王兴), Wang Huiwen (王慧文), Lai Binqiang (赖斌强) og Tang Yang (唐阳), ved Tsinghuauniversitetet i Beijing.

Renren er bare aktivt i Folkerepublikken Kina og tjener på at Facebook er blitt sperret av de kinesiske sensurmyndigheter. I april 2011 oppgav det å ha 31 millioner aktive månedlige brukere.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted
* Xiaonei Club
* Xiaonei: Just Another Networking Brigade, University of Southern California US-China Institute, 2007-07-10.
* University-Born Online Communities Enter New Battlefield, BeijingReview.com, 2007-11-27.

Autoritetsdata
# Hyperloop

**Hyperloop** er et konsept for et fremtidig transportmiddel for mennesker og gods. Hyperloop skal bestå av rør med svært lavt lufttrykk, nær vakuum, slik at luftmotstanden blir liten. I rørene ferdes kapsler drevet av lineære induksjonsmotorer, lineærmotorer. Kapslene kan frakte mennesker eller varer. Ifølge tidlige kalkyler skal systemet kunne transportere kapslene i hastigheter over 1200 km/h.

Det var gründeren Elon Musk som først utviklet konseptet Hyperloop, men utviklingen er overtatt av frivillige. En prototyp ble bygget i 2016 i California. Transportmiddelet var forventet å transportere gods i 2020 og mennesker i 2021.

## Referanser
# Braj-kanauji

**Kannauji** (devanagari: क़न्नौजी) også kalt **kanauji** (क़नौजी) og **braj-kanauji** (क़न‍उजी), er et indoarisk språk som tales i deler av den indiske delstaten Uttar Pradesh. Kannaji er et østindisk språk og har om lag 6 millioner talende.

Autoritetsdata
# Kraiter

| Kraiter
 |
| --- |
| Båndkrait (*Bungarus fasciatus*)
 |
| Nomenklatur |
| *Bungarus* Daudin, 1803 |
| Populærnavn |
| kraiter |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Krypdyr  |
| Orden | Skjellkrypdyr  |
| Familie | Giftsnoker  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 12
 |
| Habitat
 | sletteland, dyrket mark, åpen jungel
 |
| Utbredelse
 | Sørøst-Asia, India
 |
| Inndelt i |
| * *B. andamanensis*
* *B. bungaroides*
* *B. candidus*
* *B. ceylonicus*
* *B. flaviceps*
* *B. lividus*
* *B. magnimaculatus*
* *B. multicinctus*
* *B. niger*
* *B. sindanus*
* båndkrait
* vanlig krait
 |

**Kraiter** (*Bungarus*) hører til familien giftsnoker (*Elapidae*) og lever i India (med Sri Lanka og deler av Pakistan) og Sørøst-Asia (med Indonesia og Borneo). De har en gift som er mange ganger sterkere enn giften fra en kobraslange, og regnes som svært farlige for mennesker, da de lever i tett befolkede områder.

Kraiter blir som regel mellom én og halvannen meter lange, men det er funnet individer opp mot to meter. Båndkraiten (*B. fasciatus*) kan trolig bli 2,5 meter lang. De fleste varianter av arten har et skinn dekket av bredstripete mønster, i ulike varianter av svart mot lyse farger, noe som gir god kamuflasje i gressletter og åpen jungel. I likhet med andre giftsnoker har kraitene et smalt hode og runde pupiller. Kroppen ellers er svakt triangelformet, med bred buk som smalner mot ryggen.

Kraiter er aktive om natten, og vil som regel være mindre aggressive om dagen. De er slangeetere, og dietten består i hovedsak av andre slanger. De kan også være kannibalistiske og spise andre kraiter, foruten små pattedyr, frosker og firfisler.

## Gift

Kraiter produserer en svært sterk nervegift, som forårsaker rask lammelse av musklene etter et bitt. Offeret vil merke liten eller ingen smerte rundt selve bittstedet. Symptomene merkes først minutter senere, først i form av kraftige magekramper, med påfølgende progressiv lammelse av muskulaturen. Før motgift ble utviklet, hadde kraitbitt en dødsrate på 85 prosent.[*trenger referanse*] Dessverre viser motgiften seg ofte å være ineffektiv, så man regner fremdeles en dødsrate på rundt 50 prosent ved kraitbitt, selv etter behandling.[*trenger referanse*] Døden inntreffer som regel mellom seks og tolv timer etter bittet, forårsaket av lammelse av åndedrettssystemet.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Kraiter* i Encyclopedia of Life

* (en) *Kraiter* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Kraiter* hos ITIS

* (en) *Kraiter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Bungarus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Bungarus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Bungarus* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Animal Planet
# Tertiærnæring

servicenæring er blant annet tjenesteytende næring eller personlige tjenester, som klipping av hår.
**Tertiærnæring**, eller **servicenæring**, er næringsliv hvor produktet er en tjeneste, typisk formidling av produkter fra primær- og sekundærnæringer. Et eksempel på dette er transportindustrien, hvor tjenesten – det vil si produktet – er å frakte noe fra et sted til et annet. Til tertiærnæringene regnes: varehandel, hotell- og restaurantnæringen, transport, lagring, informasjons- og kommunikasjonsnæringen (IKT), finansnæringen, privat og offentlig tjenesteyting.

Næringslivet omfatter all produksjon av varer og tjenester - både i offentlig og privat regi, og enten de eksporteres eller konsumeres innenlands. I motsetning til sekundærnæringene er det altså her ikke snakk om produsering av varer, men tjenester. Tidligere jobbet folk oftere i primær- og sekundærnæringer, altså jordbruk, industri og lignende, mens det nå er vanlig å jobbe med å produsere tjenester i tertiærnæringer.

Tertiærnæringene står i dag for den største andelen av sysselsettingen i de avanserte økonomier. Forenklet kan man si at primærnæringene henter ut råvarer, som sekundærnæringene prosesserer og behandler, mens tertiærnæringene leverer tjenester både til disse produsentene og til forbrukerne av varene. Stadig flere av oss arbeider i butikker, på kontor eller i institusjoner enn i åkeren eller fabrikkhallen.

Begrepet «kvartærnæringer» har vært foreslått som klassifikasjon for næringer som formidler kunnskap og informasjon, men har ikke fått gjennomslag i dagligtale eller i næringsgrupperingen som brukes av Statistisk sentralbyrå.

## Referanser

## Se også

* Primærnæring
* Sekundærnæring
* Næringsliv
# De frie kunstene

**Septem artes liberales**
fra «*Hortus deliciarium*» av Herrad von Landsberg (ca. 1180)
**De frie kunstene** eller **de syv frie kunstene**, på latin *septem artes liberales* eller bare *artes liberales*, er et begrep som stammer fra oldtidens fundament for de teologiske studiene. De syv frie kunster var de akademiske fagene som fantes i antikken og i middelalderen frem til renessansen. I enkelte land tales det fortsatt om «de frie kunstene», på engelsk for eksempel som *liberal arts*, i motsetning til de yrkesinnrettede fagene.

## De syv frie kunster

De syv frie kunstene er grammatikk, retorikk, dialektikk, musikk, aritmetikk, geometri og astronomi.

De ble delt i to hovedgrupper: grammatikk, retorikk og dialektikk inngikk i skolens første avdeling, *trivium* («den trefoldige vei»). Denne avdelingen ble verdsatt spesielt høyt da den var forutsetningen for de videre studiene. Disse var alle sentrert rundt språk og talekunst. Høyest av alt var grammatikken verdsatt.

Den øvre avdelingen, *quadrivium* («den firfoldige vei»), bestod av de øvrige fagene astronomi, geometri, aritmetikk og musikk. Quadrivium henledes av logikken og omfatter kunnskap som eksisterer uten synsinntrykk. Inndelingen er kjent siden pytagoréerne, men beskrives mest utførlig først av Seneca.

Den tidligere opptakseksamenen ved universiteter i Danmark og Norge, examen artium, betyr «eksamen i (de frie) kunstene». Den akademiske tittelen magister artium betyr «lærer i (de frie) kunstene», og uttrykket brukes også i den nyere tittelen doctor artium. «Artium» er genitiv av «artes».

## Symbolsk fremstilling

Den romerske forfatter Martianus Capella skrev på 300-tallet den omfattende encyklopedien *De nuptiis Philologiae et Mercurii*, som skulle bli selve læreboken om de syv fri kunster i flere århundrer. I denne tradisjon ble de syn kunster personifisert i form av kvinnelige allegorier, og ofte fremstilt med de følgende atributter:

* Grammatikk – Bjerkeris
* Retorikk – Tavle og griffel; eller også laurbærkrans
* Dialektikk – Slange eller hundehode
* Aritmetikk – Regnebrett eller knuterep
* Geometri – Sirkel, støvtavle eller trekantlinjal
* Musikk – Musikkinstrument
* Astronomi – Astrolabium

## Referanser

## Litteratur

* Blanshard, Brand (1973): *The Uses of a Liberal Education: And Other Talks to Students*. Open Court. ISBN 0-8126-9429-5
* Joseph, Sister Miriam (2002): *The Trivium: The Liberal Arts of Logic, Grammar, and Rhetoric*. Paul Dry Books Inc.
* Parker, H. (1890): «The Seven Liberal Arts» i: *The English Historical Review*, Vol. V.
* Kitao, T. Kaori; Kenan, Jr., William R. (27. mars 1999): *The Usefulness Of Uselessness* (PDF). Keynote Address, The 1999 Institute for the Academic Advancement of Youth's Odyssey at Swarthmore College.
* Tubbs, N. (2011): «Know Thyself: Macrocosm and Microcosm» (sammendrag) i: *Studies in Philosophy and Education*, Volume 30, no.1.

## Eksterne lenker

* (en) Seven liberal arts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Liberal arts – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Kurukshetrakrigen

Manuskriptillustrasjon fra 1700-tallet av Kurukshetrakrigen.
**Kurukshetrakrigen**, eller **kurukṣetra yuddha**, var en konflikt mellom to grupper i det indoariske kongedømmet Kuru. Konflikten mellom naboklanene kauravaene og pandavaene var en maktkamp om tronen i Hastinapura.

Konflikten dannet bakgrunnen for en gammel sanskrittekst kalt *Jaya* og deretter det episke diktet Mahābhārata.

Dette førte til en krig der flere eldre kongedømmer deltok som allierte av de rivaliserende klanene. Krigen fant sted på Kurukshetra i den moderne delstaten Haryana i India. *Mahābhārata* forteller at krigen varte i 18 dager.

Beretningen beskriver enkeltkamper hos helter fra begge sider, dødsfall på slagmarken av enkelte prominente personer, militære formasjoner hos begge hæravdelingene dag for dag, diplomatiske forsøk, møter og diskusjoner mellom heltene og kommandørene før striden begynner, også dag for dag, og de våpen som er benyttet. Selve krigen omtales i kapitlene (*parvas*) 6 til 10.

Kurukshetrakrigen er blitt tidfestet til tidsrom som varierer fra 6000 f.Kr. til 500 f.Kr. basert på astronomisk og litterær informasjon i *Mahābhārata*. Beretningen om Kurukshetrakrigen ligger også muligens til grunn for krigen mellom de ti konger som omtales i Rigveda.

## Fotnoter

## Eksterne lenker

* (en) Kurukshetra War – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Donasjon

En **donasjon** er en gave vanligvis ment som veldedighet, humanitær hjelp eller til fordel for en sak.

En donasjon er ofte fra en privatperson eller bedrift gitt til en allmennyttig organisasjon eller -formål. Donasjoner kan ha forskjellige former, som for eksempel penger, fast eiendom, almisser, tjenester eller varer som klær, leker, mat eller kjøretøy. Frivillige organisasjoner og deres arbeid opprettholdes ofte av eksterne donasjoner, fra privatpersoner eller for eksempel organisasjoner som ønsker å støtte en bestem sak eller formål.

En donasjon kan tilfredsstille medisinske behov. Eksempel på medisinske donasjoner er donasjon av blod, organer, egg, sæd, stamceller, man kan også donere sitt legeme til forskning eller medisinsk grunnutdanning.

Alle de store religionene ser på donasjon som en god medmenneskelig handling.

## Referanser
# Urdualfabetet

**Urdualfabetet** er en variant av det persiske alfabetet, som igjen er basert på det arabiske alfabetet.

Alfabetet har 38 bokstaver og skrives fra høyre mot venstre.

Autoritetsdata