Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aishwarya Rai

| Aishwarya Rai |
| --- |
|  |
| Født | Aishwarya Rai, ऐश्वर्या राय 1. nov. 1973 (52 år) Mangalore |
| Beskjeftigelse | Filmskuespiller, modell, deltager i skjønnhetskonkurranser, skuespiller  |
| Utdannet ved | University of Mumbai Ruparel College Kishinchand Chellaram College |
| Ektefelle | Abhishek Bachchan (2007–) |
| Barn | Aaradhya Bachchan |
| Nasjonalitet | India |
| Utmerkelser | vis
9 oppføringer
Ridder av Ordre des Arts et des Lettres (2012) Padma Shri in arts (2009) Filmfare Critics Award for Best Actress – South (1998; for verk: Jeans) Filmfare Award for Best Actress (1999; for verk: Hum Dil De Chuke Sanam) Filmfare Award for Best Actress (2002; for verk: Devdas) International Indian Film Academy Awards Zee Cine Awards Screen Awards Stardust Awards

 |
| Aktive år | 1997– |
| IMDb | IMDb
 |
| Signatur |
|  |
|

---

Aishwarya Rai på Commons |

**Aishwarya Rai** (født 1. november 1973 i Mangalore i India) er en indisk filmstjernene i Bollywood, og tidligere Miss World i 1994.

Hun har spilt i mange indiske filmer, samt flere amerikanske filmer og reklamer.

Hun er gift med Abhishek Bachchan som er sønnen til skuespilleren Amitabh Bachchan.

Hun mottok den indiske utmerkelsen Padma Shri for sitt kunstneriske virke i 2009.[*trenger referanse*]

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Aishwarya Rai – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Aishwarya Rai på Internet Movie Database

* (sv) Aishwarya Rai i Svensk Filmdatabas

* (da) Aishwarya Rai på Filmdatabasen

* (da) Aishwarya Rai på Filmdatabasen

* (da) Aishwarya Rai på Scope

* (fr) Aishwarya Rai på Allociné

* (en) Aishwarya Rai på AllMovie

* (en) Aishwarya Rai hos Turner Classic Movies (arkivert)

* (en) Aishwarya Rai hos Rotten Tomatoes

* (en) Aishwarya Rai hos The Movie Database
* Aishwarya Rai på Instagram

* Aishwarya Rai på YouTube

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Taylor & Francis

| Taylor & Francis |
| --- |
|  |
| Etablert | 1852 |
| Eier(e) | Informa (2004–) |
| Morselskap | Informa |
| Datterselskap | Garland Publishing Heldref Publications (2009–ukjent) Hodder Education (2012–ingen) |
| Eierandel i | Gordon and Breach |
| Hovedkontor | Milton Park |
| Land | Storbritannia  |
| Grunnlegger(e) | Richard Taylor  |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (en)
 |
|  |

**Taylor & Francis Group** er en britisk forlagsgruppe som omfatter flere akademiske forlag, og som utgir akademisk litteratur innen humaniora, samfunnsvitenskap, rettsvitenskap, medisin og andre fagområder. Taylor & Francis omfatter bl.a. imprintnavnene Routledge og Ashgate. Taylor & Francis ble etablert av William Francis og Richard Taylor i 1852. Taylor & Francis Group er en del av morselskapet Informa plc.

Taylor & Francis utgir mer enn 1 000 vitenskapelige tidsskrifter og rundt 2 000 vitenskapelige bøker hvert år.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Taylor & Francis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Demo (musikk)

En **demo** (demonstrasjon) er en musikkinnspilling som ikke er ment for kommersiell utgivelse. De spilles ofte inn med simpelt lydutstyr, da dette er den billigste, raskeste og enkleste måten å gjøre et opptak på.

Det finnes flere typer demoer:

* Demoer laget av usignerte musikere for å spre musikken sin og oppnå platekontrakt. De deler gjerne ut demoer gratis til anmeldere og plateselskap.
* Demoer utgitt av musikere som ikke søker kommersiell suksess, men likevel lager musikk og ønsker å dele den i et bestemt miljø.
* Også profesjonelle låtskrivere lager demoer av nye sanger, enten med tanke på å spille dem inn selv på et senere tidspunkt, eller med tanke på å tilby materialet til andre artister.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Western Norway Film Commission

| Western Norway Film Commission |
| --- |
| Stiftet | 2003 |
| Land | Norge  |
| Nettsted | wnfc (en) |
|  |

**Western Norway Film Commission** (**WNFC**) holder til i Bergen, og har til oppgave å markedsføre og tilrettelegge Vestlandet som innspillingssted for internasjonale spillefilmer, dramaserier og andre audiovisuelle produksjoner. WNFC ble etablert i 1996, og er medlem av Association of Film Commissioners International og European Film Commissions Network.

Western Norway Film Commission finansieres av fylkeskommunene Vestland og Møre og Romsdal, og er organisert som en avdeling av Vestnorsk filmsenter.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted
* (no) Western Norway Film Commission på Facebook
* (no) Association of Film Commissioners International
* (no) European Film Commissions Network
* (no) Vestnorsk filmsenter

Autoritetsdata
# Datavitenskap

**Datavitenskap** er et tverrfaglig felt som bruker statistikk, vitenskapelige metoder, prosesser, algoritmer og systemer for å generere kunnskap og etterretning fra støyete, strukturerte og ustrukturerte data. Datavitenskap er relatert til datautvinning, maskinlæring og stordata.

Datavitenskap er et har blitt beskrevet som et konsept for å forene statistikk, dataanalyse, informatikk og deres relaterte metoder for å forstå og analysere faktiske fenomen med data. Det tas i bruk teknikker og teori fra felt som matematikk, statistikk, datateknikk, informatikk, informasjonsvitenskap og domenekunnskap. Datavitenskap er imidlertid forskjellig fra datateknikk (*computer science*) og informasjonsvitenskap. Turing-prisvinneren Jim Gray så for seg datavitenskap som et et fjerde paradigme av vitenskap (empirisk, teoretisk, beregnet, og nå datadrevet), og hevdet at alt om vitenskap endrer seg på grunn av innvirkningen fra informasjonsteknologi og informasjonseksplosjonen.

En **dataviter** er en person som lager programmeringskode og kombinerer den med statistisk kunnskap for å skape innsikt fra data.

Det er fortsatt ingen konsensus om definisjonen av datavitenskap, og det anses av noen å være en moteord. Stordata er et relatert markedsføringsbegrep. Datavitere er ansvarlige for å bryte ned stordata til brukbar informasjon og lage programvare og algoritmer som hjelper selskaper og organisasjoner med å styre driften optimalt.

## Se også

* Maskinlæring
* Stordata

## Referanser
# Formelt språk

Et **formelt språk** er en matematisk mengde *ord*, det vil si endelige strenger av bokstaver eller symboler. Mengden som disse symbolene hentes fra, kalles *alfabetet* som språket er definert over. Et formelt språk er ofte definert ved formell grammatikk. Ord som tilhører et formelt språk, kalles av og til «velformede ord» eller «velformulerte formler». Formelle språk er syntaktiske enheter; de er definert uten å ta hensyn til betydningen eller semantikken deres.

Formelle språk studeres i informatikk og lingvistikk. Fagfeltet *formell språkteori* fordyper seg i syntaksen til formelle språk.

## Se også

* Programmeringsspråk
* Markeringsspråk
# Teknisk gjeld

I programvareutvikling er **teknisk gjeld** fremtidige ekstrakostnader som følge av å velge lettvinte kortsiktige løsninger i stedet for å velge gode og langsiktige. Teknisk gjeld defineres gjerne som et gap mellom optimal teknisk løsning og nåværende ~~lappverk~~ system, slik at teknisk gjeld er alt det uferdige, unødvendig kompliserte, og utdaterte i løsningene våre som hindrer oss i å drifte, forvalte og videreutvikle så effektivt som vi burde være i stand til.

I likhet med gjeld i penger, har teknisk gjeld ofte en tendens til å «forrente seg» slik at det blir mer og mer krevende å forbedre («nedbetale teknisk gjeld»).

Selv om begrepet oppstod innen programvareutvikling, er det også anvendbart til andre næringer.

Begrepet ble introdusert av Ward Cunningham på 1990-tallet.

## Typer

Ifølge en hyppig sitert typologi skapt av Martin Fowler, kan teknisk gjeld kategoriseres i fire typer. I denne modellen skilles det mellom teknisk gjeld som er resultat av bevisst, informert og gjennomtenkte valg, og teknisk gjeld som er uintendert.

Firefeltmodell for teknisk gjeld|  | Uforsvalig (*Reckless*) | Forsvarlig (*Prudent*) |
| --- | --- | --- |
|  Bevisst (*Deliberate*)   | "Nei, vi har ikke tid til design" | "Vi må få det lansert nå og fikse feilene senere" |
|  Ubevisst (*Inadvertent*)   | "Hva er lagdeling for noe?" | "Nå vet vi endelig at vi burde gjort det" |

## Referanser
# Ord og uttrykk i maskinering

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Denne artikkelen inneholder en liste over vanlige ord og uttrykk brukt innen maskineringsfaget.

## Bearbeidelse av overflate

* Metallstøping (sandstøping, etc.)
* Smiing
* Senkesmiing
* Filing
* Rasping
* Høvling
* Dreiebenk, verktøy som roterer arbeidsstykket rundt en rotasjonsakse. Det finnes mange typer dreiing: Konusdreiing, langsdreiing, plandreiing.
* Dreiestål, et utskiftbart verktøy med skjærende egg som brukes i dreiebenk. Ofte laget av enten hurtigstål eller hardmetall (se nedenfor).
* Fres, verktøy med roterende skjæreverktøy.
* Boring
* Skraping
* Brotsjing, brukes til å lage hull med nøyaktig størrelse i metall. Brukes på hull som på forhånd er boret, rømmet eller dreid. To hovedkategorier: Maskinbrotsj og håndbrotsj.
* Sliping, kan utføres med benksliper, båndsliper, eksentersliper, overflatesliper/plansliper, rettsliper eller trekantsliper. Se også rundsliping.
* Honing
* Lepping
* Polering

## Angivelse og toleranser

Angivelse og geometriske toleranser på tegninger:

* Form: Retthet, planhet, rundthet, sylindrisitet, profilform, flateform, konisitet
* Retning: Parallellitet, rettvinklethet, vinkelriktighet
* Beliggenhet: Posisjon, konsentrisitet, koaksilitet, symmetri.
* Kast: Aksialkast, radialkast, sirkulat kast eller totalkast.
* Gjenger: Stigning og toleranseklasse.

## Maskinering

* Avvirkningshastighet, mengden av materiale som fjernes per minutt når man dreier, kutter, freser, sliper eller honer metall (enhet: cm3/min). Definert som *kuttdybde* ganger *kuttbredde* ganger *matehastighet*.
* Bordmating (enhet: mm/min)
* Digitalavleser, et måleapparat med skjerm hvor man kan lese av målinger samt bruke andre tilleggsfunksjoner for å lette arbeidsoppgavene. Et nyttig verktøy for effektivt arbeid med dreiebenk og fres.
* Gjengebor, et bor i passende størrelse til forboring for gjenging i en gitt gjengedimensjon.
* Koordinatbord, et bord som er justerbart horisontalplanet, brukt til fresing
* Lengdemating
* Mating: Hastigheten et arbeidsstykke blir bearbeidet (enhet: mm/min).
* Maskintid: Tiden en maskineringsoperasjon tar (enhet: minutt)
* Skjærevæske
* Skjærhastighet, hastigheten det skjæres av spon på et arbeidstykke i en sponskjærende bearbeiding, for eksempel dreiing eller fresing (enhet: m/min).
* Spontverrsnitt
* Sponbryter
* Vendeskjær, utskiftbar hardmetallplate for dreiing eller fresing.

## Vanlige materialer og materialkvaliteter

### Verktøy

* Hurtigstål (HSS), legering som inneholder blant annet kobolt, et hardt materiale som stort sett brukes i verktøy.
* Hardmetall, også kalt *karbidstål*, et svært hardt materiale som stort sett brukes i verktøy. Hardere og dyrere enn hurtigstål.

### Arbeidsstykke

* Acetalplast (ofte kalt POM fra den kjemiske beskrivelsen *polyoxymetylen*), en hard plasttype egnet for dreiing.
* Nylon, et lett, glatt og sterkt materiale som kan dreies.

## Se også

* Hurtig prototyping

## Referanser

## Eksterne lenker

* Norsk-Engelsk ordliste bearbeidingsteknikk av Jan Magnus Farstad - NTNU Institutt for maskinteknikk og produksjon (link)

Autoritetsdata
# Hurtig applikasjonsutvikling

**Hurtig applikasjonsutvikling** (engelsk: *rapid application development*, RAD) er både et navn på alternativer til fossefallmodellen innen programvareutvikling og navnet på James Martin's tilnærmelse til rask utvikling. RAD legger mindre vekt på planlegging og mer vekt på utvikling, mens fossefallmodellen legger vekt på rigoriøs spesifikasjon og planlegging.

RAD bruker prototyper i tillegg til eller i stedet for kravspesifikasjon. Ved å ha en fleksibel prosess kan programvaren tilpasses situasjonen i stedet for å tilpasses rigid definerte spesifikasjoner og planer fra starten. RAD er spesielt egnet til utvikling av brukergrensesnitt, og verktøy til bygging av grafiske brukergrensesnitt er ofte kalt *rapid application development*-verktøy.

## Se også

* Smidig programvareutvikling
* Kodefri programvareutvikling
* Lavkode programvareutvikling

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Qutb-komplekset

Qutb Minar og Alai Darwaza i Qutb komplekset
Kart over Qutb-komplekset.
**Qutb-komplekset** er en samling av monumenter og bygninger i Mehrauli i Delhi, India. Mest kjent av disse er minareten Qutb Minar. Samlingen er satt på UNESCOs liste over verdensarven.

Byggingen av moskeen **Quwwatu'l-Islam** (Islams styrke) ble påbegynt i 1192. Den ble bygget av Qutbu'd-Din Aibak og stod ferdig i 1198. Moskeen ble bygget til menigheten i Lalkot, som var den første av Delhis syv byer. Restene av et revet hindutempel ble benyttet til å bygge moskeen. Den ble utvidet et par ganger i tiden etter av Iltutmish og Alau'd-Din Khalji.

Qutbu'd-Din Aibak bygget i 1202 **Qutb Minar**. Det er med sine 72.5 m den høyeste minaret i verden bygget av stenblokker. Minareten er bygget av røde og gulbrune sandstensblokker. Tårnet har i tillegg til å være brukt som minaret også fungert som seiersmonument. Etterfølgeren til Qutbu'd-Din Aibak, Muhammad-bin-Sam, fullførte tårnet. Lynnedslag har ødelagt tårnet i 1326 og i 1368. Herskerne Muhammad-bin-Tughluq og Firuz Shah Tughlug gjenoppbygget det.

Inne i området er det en **pele av jern**. Den er 7,02 m høy, av dette er 0,93 m under bakken. Den stammer fra et annet sted og har en inskripsjon på sanskrit fra det 4. århundre. Inskripsjonen omtaler en hersker med navnet Chandra. Dette kan være kong Chandragupta II. Jernpelen er satt sammen av mange hundre biter smijern og er bemerkelsesverdig fri for rust.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Qutb Minar and its monuments, Delhi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Qutb Minar and its monuments – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Qutb-komplekset på verdensarvlisten

Autoritetsdata
# Stormogul

| Stormogul av Mogulriket |
| --- |
| Tidligere monarki |
|  |
|  |
|  |
| Den siste stormogul, Bahadur Shah Zafar |
| Første monark | Babur |
| Siste monark | Bahadur Shah Zafar |
| Monarki etablert | 30. april 1526 |
| Monarki avviklet | 14. september 1857 |

**Stormogul** (offisiell benevnelse *badshah*), eller *store mogul*, var den tittel som herskeren over Mogulriket var kjent under, og som hersket over store deler av India fra 1526 til 1858 til det ble annektert av Storbritannia i 1858 etter opprøret året før, og omgjort til Britisk India. Fra 1648 og fram til den siste stormugulen ble avsatt hadde de sin residens i Det røde fortet i Delhi.

## Indiske stormoguler

Inngangen til Taj Mahal-området, bygget av Shah Jahan, er det mest kjente bygningsanlegget fra det indiske Mogulriket

|  |  |
| --- | --- |
| Babur (1483-1530) | 30. april 1526-26. desember 1530 |
| Humayun (1508-1556) | 28. desember 1530-17. mai 1540 |
| Sher Shah | 1540-1545 |
| Islam Shah | 1545-1555 |
| Adil Shah | 1554-1555 |
| Humayun (andre gang) | 23. juli 1555-27. januar 1556 |
| Akbar den store (1542-1605) | 14. februar 1556-26. oktober 1605 |
| Djahangir (1569-1627) | 03. november 1605-28. oktober 1627 |
| Dawar Baksh (-1627) | november 1627-31. desember 1627 |
| Shah Jahan (1592-1666) | 24. februar 1628-26. juni 1658 |
| Aurangzeb (eller: Alamgir I) (1618-1707) | 26. juni 1658-02. mars 1707 |
| Alam I (eller: Bahadur I) (1643-1712) | 27. april 1707-28. februar 1712 |
| Djahandar Shah (1661 -1713) | 29. desember 1712-11. februar 1713 |
| Farruch Sijar (1687-01. mars 1719) | 11. juni 1713-13. februar 1719 |
| Rafi ad Daradjat (1704-1719) | 01. mars 1719-08. juni 1719 |
| Djahan II (1702-) | 08. juni 1719-07. september 1719 |
| Mohammed Ibrahim | 7. september 1719-29. september 1719 |
| Mohammed Nasir (1701-1748) | 29. september 1719-23. april 1748 |
| Ahmed Bahadur (1725-1775) | 1748-1754 |
| Alamgir II (1688-1759) | 1754-1759 |
| Djahan III | 1759 |
| Mozaffar Mohammad Shah «Shah Alam II» (1728-1806) | 1759-10. november 1806 |
| Nasr Mohammad Akbar Saheb Qiran-e Sani | 10. november 1806-29. september 1837 |
| Mozaffar Mohammad Bahadur Shah Zafar | 29. september 1837-23. mars 1858 |
|  |

## I populærkulturen

Tittelen blir brukt om offiserene i Hakkespettene i tegneserien *Donald Duck*.

Autoritetsdata
# Primærnæring

**Primærnæring** er næringsliv som utnytter naturen til å fremstille råvarer. Primærnæringene omfatter jordbruk, skogbruk, fiske, fangst og mineralutvinning. Disse næringene leverer råvarer eller råstoffer som kan foredles. Foredling skjer normalt i sekundærnæringene.

Før den industrielle revolusjon, som tok til i England i det 18. århundre, var primærnæringene hovedressurs, og dominerende som økonomisk faktor. Selv om denne typen næringer omfatter en stor del av markedet, innebærer den en lavprofittsnæring. Det tilsier at råvarene øker i sin verdi når de går over til behandling og produsering. Da snakker vi om sekundærnæringer. I det siste har primærnæringen minket, som følge av urbaniseringen og lavprofittsnæringen.[*trenger referanse*]

Produkter fra primær- og sekundærnæringene omsettes stor grad i tertiærnæringene som også omfatter andre tjenester.

## Se også

* Sekundærnæring
* Tertiærnæring
* Næringsliv

## Eksterne lenker

* (en) Industries dealing with natural resources – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Delhis metro

Tunnelbanekartet i 2010
**Delhis metro** er et tunnelbanesystem i den indiske millionbyen Delhi. Etter at linje 3 ble forlenget i november 2009 har de tre linjene til sammen 75 stasjoner og en totallengde på 89 km. Tunnelbanen, som ble åpnet 24. desember 2002, bygges fremdeles ut. Den er det andre egentlige tunnelbanesystemet i India, etter Calcuttas undergrunnsbane.

## Linjene

* Den røde linjen (1): går mellom Dilshad Garden og Rithala
* Den gule linjen (2): går mellom Jahangirpuri og Central Secretariat
* Den blå linjen (3): går mellom Noida City Centre og Dwarka Sub City

## Togene

Hvert tog kan ta opp til 540 passasjerer; 240 sittende og 300 stående. Togene har klimaanlegg, så temperaturen er på 27-29 °C. De fleste stasjonene har minibank, kaffebarer og liknende.

Tog på en station
Autoritetsdata
# Restaurant

På innsiden av en restaurant i Paris
**Restaurant** er avledet av det latinske verbet «restauro» som betyr «å reparere». En restauratørs jobb var å stille sulten.

Restaurant brukes ofte om større og finere spisesteder med et bredt utvalg av varme og kalde matretter og drikkevarer hvor gjestene betjenes av kelnere/servitører. En kafé har gjerne enklere meny enn det som finnes på en restaurant, men ordet kan også betegne mindre restauranter. Kafeteria er en betegnelse for en kafé med selvbetjening.

Mange restauranter har et tema basert på maten de serverer. Maten kan ha sin opprinnelse i for eksempel fransk, italiensk, thailandsk eller indisk kjøkken, eller også er menyen begrenset til en type retter som for eksempel fisk, vegetar, pizza eller biff.

Gode restauranter kan få anerkjennelse gjennom Michelinguiden, hvor etablissementet kan få tildelt opp til tre stjerner etter at Michelins inspektører har vært på uanmeldte inspeksjoner. I Norge er det fire restauranter som har fått stjerner.

Restauranten Sobrino de Botín i Madrid åpnet i 1725, og er ifølge Guinness rekordbok verdens eldste eksisterende restaurant.

## Restauranttyper

### Fine restauranter

På fine restauranter bestilles og serveres delikat mat ved bordet. De har gjerne et omfattende vinkart og i noen tilfeller også egen vinkelner (sommelier). Også betjeningen forøvrig har høy profesjonell standard, både kokkene på kjøkkenet og servitørene som møter gjestene.

### Hurtigmat-restauranter

Hurtigmat-restauranter serverer billig og hurtigt tilberedt mat som burgere, pølser, og kebab og andre retter som kan spises uten bestikk

## Andre restauranttyper/spisesteder

### Kafé

En kafé tilbyr varme retter og sandwicher og spesialiserer seg på kaffe.

### Kafeteria

En kafeteria serverer ferdiglaget mat som gjestene henter selv og betaler i kassen. Enkelte har likevel servering ved bordet.

### Pub

I Storbritannia og Irland finnes ennå mange pubber, som er barer med et begrenset mattilbud, men noen serverer ikke mat i det hele tatt. Pubber av denne typen finnes spredt over det meste av verden.

### Bistro

En bistro (fra russisk: hurtig) er en restaurant med billig mat i enkle omgivelser. Bistroer er populære blant turister og andre som spiser på et begrenset budsjett.

### Diner

En *diner* er en restauranttype som er mest utbredt i USA. Det serveres tradisjonell og enkel mat til rimelige priser.

### Taverna

En taverna har navn med latinsk opphav og er i middelhavsland en parallell til den britiske pub eller inn. De serverer mat, øl og vin og kan ha tilbud om overnatting. På norsk er kro en nærliggende betegnelse. I tidligere tider hadde skysstasjoner og gjestgiverier disse tilbudene til reisende.

## Referanser
# U17-VM i fotball for menn 2017

| U17-VM i fotball for menn 2017 |
| --- |
| Generell informasjon |
| Idrettsgren | Fotball |
| Arrangør | FIFA |
| Vertsby | Guwahati, Kochi, Kolkata, Margao, Navi Mumbai og New Delhi |
| Vertsland | India |
| Arena(er) | DY Patil Stadium, Fatorda Stadium, Indira Gandhi Athletic Stadium, Jawaharlal Nehru Stadium i Kochi, Jawaharlal Nehru Stadium i Delhi og Salt Lake Stadium |
| Dato | 6. okt. 2017–28. okt. 2017 |
| Utgavenummer | 15 |
| Deltakere | 24 |
| 01  | Englands U17-landslag |
| Kamper spilt | 52 |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted
 |
| Mesterskap |
| Forrige – neste |
| Chile 2015–Brasil 2019 |

**U17-VM i fotball for menn 2017** ble arrangert i India fra 29. januar til 8. februar 2017.

England vant turneringen for første gang, etter å ha slått Spania 5-2 i finalen.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) FIFA U-17 World Cup 2017 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Konfekt

En eske Kong Haakon-konfekt.
Julekonfekt
**Konfekt** er esker med små sjokoladekledde biter med forskjellig innhold. Det brukes i dag både om bitene, om eskene og om forskjellige andre varianter av innpakning.

Begrepet forveksles ofte med smågodt eller på enkelte dialekter: *Småsnop* eller *småslikk* som faller bedre sammen med engelsk *confectionary*.

I Norge er de klassiske konfekteskene fra Freia oppkalt etter kongene våre, mens Sfinx er et produkt fra Nidar.

Denne konfekttypen fås kjøpt i løs vekt i mellomeuropeiske land, der firmaer med tradisjoner fra flere hundre år tilbake fortsatt lager den. Noen lager dem for hånd fortsatt. Tradisjonen er tatt opp igjen også i Norge, men er per 2008 begrenset til nærdistriktet rundt produsenten og noen få andre salgssteder.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Halls

| Halls |
| --- |
|  |
| Type | Merkenavn  |
| Opprinnelse | Bolivia |
| Introdusert | 1930 |
| Fabrikant | Mondelēz International Cadbury |
|

---

Halls på Commons |

Halsdrops
**Halls** er et merkenavn for halspastiller og -drops. Det selges av Cadbury-Adams-avdelinga av Cadbury, som eies av Mondelēz International. Halls ble først produsert i Storbritannia i 1930-åra av selskapet Halls Brothers (etablert i 1893). Dette ble kjøpt opp av Warner-Lambert i 1964, som i sin tur ble kjøpt opp av Pfizer i 2000, som gjorde Halls til en del av Adams-porteføljen (sammen med blant annet Trident, Dentyne og Chiclets). Adams ble kjøpt opp av Cadbury i 2002.

Halls fins i en lang rekke ulike smaker og utforminger, og produktene varierer fra land til land.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Halls (cough drop) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata