Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Palatalisering

Kartet viser utbredelsen av palatalisering i norske dialekter. Det gule området har palatalisering bare i trykksterke stavelser, det oransje området både i trykksterke og trykksvake stavelser.
**Palatalisering** (også kalt **muljering**) er en modifisering av uttalen av en konsonant som skjer ved at tungen presses mot den harde gommen (se artikulasjonssted). Palatalisering er vanlig i norske dialekter nord for Sognefjorden og Mjøsa, men finnes også i mange andre språk, f.eks. italiensk og russisk.

I norske dialekter er det først og fremst historisk lange alveolarer som er palatalisert, dvs. at uttalen av *ll/ld*, *nn/nd*, *dd* og *tt* er lengre bak i munnen i palataliseringsområdet. Tendensen i vår tid er at palatalisering er på vei tilbake, særlig i de største byene og på Nordvestlandet.

Man skiller mellom to grader av palatalisering. I det sørlige palataliseringsområdet (Sunnfjord, Nordfjord, Nord-Østerdalen, Nord-Gudbrandsdalen, Gauldalen og Orkladalen) uttales både trykksterke hovedstavelser og trykklette endelser med palatalisering. I resten av palataliseringsområdet er det bare trykksterke stavelser som har palatalisering.

Eksempler (i eksemplet markerer «j» foran konsonant at konsonanten er palatal):

* *bajllan* (palatalisering bare i trykksterke stavelser)
* *bajllajnn* (palatalisering både i trykksterke og trykksvake stavelser)

Et kjent eksempel på palatalisering i trøndersk finner man i visa «Hainnhoinn i bainn» skrevet av Birger Jørstad.

## Referanser

## Kilder

* (no) «Palatalisering» i *Store norske leksikon*

## Eksterne lenker

* Youtube: Otto Nielsen - "Hajnnhojnn i bajnn"
# Elidering

**Elidering** innebærer at et eller flere lyder i et ord, særlig en sluttvokal, utelates for å lette uttalen eller gjøre ordet vakrere.

Dette skjer eksempelvis i fransk når **e** faller bort fran **le** og **a** faller bort i **la** i substantiv som begynner med en vokal eller en vokalisk **h**. Eksempler er l'**arbre* (treet) og J*e **l'**aime* (Jeg elsker han/henne).

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Vedisk sanskrit

**Vedisk sanskrit** er et urindoarisk språk som er nært beslektet med avestisk, det eldste bevarte iranske språket. Det er også det eldste kjente språket overhodet innenfor den indoiranske greina av de indoeuropeiske språkene. Vedisk sanskrit er språket som ble benyttet i Vedaene, de eldste hellige tekstene i hinduismen, som ble samlet over en periode fra 1500 f.Kr. til 500 f.Kr. Vedisk sanskrit har blitt bevart som den muntlige delen i den rituelle, konservative tradisjonen śrauta, hvor de vediske tekstene messes.

Vedisk og klassisk sanskrit regnes som urindoariske språk, sammen med det indoariske superstrat som er påvist blant Mitanni i Anatolia 1400 f.Kr.

En gang i perioden 600-400 f.Kr. ble vedisk sanskrit erstattet av klassisk sanskrit, slik det er definert av grammatikken til grammatikeren Pāṇini fra Gandhāra.
# Springer Publishing

| Springer Publishing |
| --- |
| Etablert | 1950 |
| Hovedkontor | New York |
| Land | USA  |
| Grunnlegger(e) | Bernhard Springer  |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (en)
 |
|  |

**Springer Publishing** er et amerikansk forlag som publiserer akademiske tidsskrifter og bøker, som har sitt fokus innenfor feltene sykepleie, gerontologi, psykologi, sosialt arbeid, rådgivning, folkehelse og rehabilitering. Forlaget ble etablert i 1950 av Bernhard Springer, et barnebarn av Julius Springer. Forlaget har sin adresse i 15. etasje i Salmon Tower Building i Midtown, Manhattan, New York City.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# International Phonetic Association

**International Phonetic Association** (på norsk: *Det internasjonale fonetikkforbundet*) har som formål å fremme vitenskapelige studier av fonetikk og å fremme praktisk bruk av denne vitenskapen.

Forbundet er ansvarlig for Det internasjonale fonetiske alfabetet, et alfabet med egne bokstaver, diakritiske tegn og prosodiske markeringer for alle språklyder som brukes i ett eller flere av verdens språk.

I siste utgave av alfabetet (fra 2005) er det 107 bokstaver, 52 diakritiske tegn og 4 prosodiske merker.

Forbundet ble stiftet i Paris i 1886 og *Det internasjonale fonetiske alfabetet* ble første gang utgitt i 1888.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) International Phonetic Association – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Vasavi

**Vasavi** er et indoarisk språk som snakkes av bhilfoket, og som skiller seg fra bhili. Det tales hovedsakelig i distriktet Dhule i den indiske delstaten Maharashtra og i distriktet Bharuch i delstaten Gujarat. Mindre fellesskap kan også bli funnet i distriktene Vadodara og Surat i Gujarat og i den sørvestlige delen av Madhya Pradesh. Språket har 1,2 millioner talere (2002).[*trenger referanse*]

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Uncialer

En side fra Book of Kells
En side fra Codex sinaiticus
**Uncialer** (fra lat. uncia, «tomme») er en skrifttype som historisk kan betraktes som en mellomform mellom majuskler og minuskler. Da kopieringen av bibeltekster økte i omfang, økte også kravet om økt skrivehastighet. Under påvirkning av kurrensskrift (uformell romersk notatskrift) ble formene naturlig rundere, og kunne bli skrevet med færre løft med pennen, noe som sparte tid. Uncialene utviklet etterhvert tendenser til over- og underlengder, kalt halv-uncialer, noe som ledet til utviklingen av minusklene. Kjente eksempler på uncialer finner vi i *Codex Sinaiticus* (gresk uncial), samt *Kellsboken (The Book of Kells)* (insulær halv-uncial).

## Referanser
# Imperativ

**Imperativ** er i grammatikken en av verbets modi. Modus beskriver verbets forhold til de faktiske forhold og til noens ønske og vilje. Imperativ uttrykker en befaling eller et direkte forbud, som for eksempel «Gå!» eller «Spis!» Imperativ er en finitt verbform og kan således danne fullverdige setninger på egen hånd, som i eksempelet «Gå!». På norsk finnes imperativ kun i presens, mens andre språk, som for eksempel latin, også har futurum imperativ. I mange språk bøyes imperativ også i grammatisk tall.

## Imperativ på norsk

På norsk er imperativ likt verbets stamme, det vil si infititivsformen uten *-e*:

* *å hoppe* – *hopp!*
* *å kaste* – *kast!*

For verb hvis stamme slutter med -dle eller -kle, kan man velge om man vil skrive infinitivsformen eller ta bort endingsvokalen:

* *å handle* – *handl(e)!*
* *å forvandle* – *forvandl(e)!*
* *å takle* – *takl(e)!*
* *å sykle* – *sykl(e)!*

På bokmål får verb hvis infinitivform ender på -ere, f.eks. *notere* og *prestere* ingen akutt aksent over siste «e» i imperativformen, slik at ordet *prester* kan være både flertall av *prest* og imperativform av *prestere*.

Eldre dansk-norsk hadde en egen flertallsform for imperativ som endte på -er. Et eksempel er første strofe i Ole Vigs «Til mine Landsmænd»: *Vaagner alle norske Hjærter, trindt i Fædrelandets Dale!*

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Imperative mood – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Språkrådet om imperativ på norsk
# Vestnedertysk

Det nedertyske språkområdet
**Vestnedertysk**, også kjent som **nedersaksisk** (tysk: *Niedersächsisch*, nederlandsk: *Nedersaksisch*), er en gruppe nedertyske dialekter som snakkes i det nordvestlige Tyskland og tilgrensende territorier. Sammen med østnedertysk danner vestnedertysk den nedertyske dialektgruppen (tysk: *Niederdeutsch* eller *Plattdeutsch*).

Språkområdet omfatter de tyske statene Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen (området Westfalen), Bremen, Hamburg, Schleswig-Holstein og Sachsen-Anhalt (de nordvestlige områdene rundt Magdeburg), så vel som de nordøstlige delene av Nederland og de nordschleswigske tyskere i de sørlige delene av Danmark. Dialektene i Nederland kalles nederlandsk lavtysk og snakkes i Groningen, Drenthe, Overijssel og de nordlige delene av Gelderland.
# Amelandsk

**Amelandsk** er en nederlandsk dialekt. Dialektens ordforråd stammer hovedsakelig fra hollandsk og en vestfrisisk grammatikk. Amelandsk er i bruk på øyen Ameland i den nederlandske provinsen Friesland. Generisk sett er den i slekt med byfrisisk, akkurat som midslandsk som snakkes på Terschelling. Selv om hver av Amelands fire landsbyer har en egen dialekt fungerer kommunikasjonen mellom dem uten problemer. En stor forskjell mellom amelandsk og byfrisisk og frisisk som snakkes på fastlandet finnes i de ordene som begynner med *sch-* og ikke *sk-*. Denne forskjellen finnes også i de frisiske dialektene som tales på Terschelling og Schiermonnikoog.

Hvorfor den amelandske dialekten beveget seg mot hollandsk i løpet av det attende århundre, mens dette ikke skjedde på Terschelling er ikke klart. En mulighet er at handelen med Holland kan ha forårsaket dette. Amelandsk er nå den mest utbredte og brukte dialekten på øyene i Vadehavet, ifølge nyere studier brukes dialekten av 85% av de yngre på øyen.

Autoritetsdata
# Nyhøytysk

**Nyhøytysk** (ty. *Neuhochdeutsch*, Frhd.) betegner den språkhistoriske perioden fra 1650 og fram til i dag. Dets forgjenger kalles tidlig nyhøytysk (ca. 1350-1650).

## Se også

* Høytysk
* Tysk språk

Autoritetsdata
# Sognemål

Språkkart over kjennetegn ved dialektene i Sogn, ved Amund B. Larsen (1922)
**Sognemål** er et felles navn for de norske dialektene som brukes i Sogn, bygdene omkring Sognefjorden.

Blant de norske dialektene tilhører sognemålene hovedinndelingen vestlandsk. Mellom ytre og indre Sogn går det en språkgrense som fører til at dialektene i Ytre Sogn (**ytre sognemål**), som er *e-mål* (*fare*, *ei veke*), regnes til nordvestlandsk, mens dialektene i Indre Sogn (**indre sognemål**), som er *a-mål* (*fara*, *ei veka*), regnes til sørvestlandsk. Jostedal har også e-mål og ligner mye på nordfjordmål.

Et kjennetegn ved sognemålene er diftongering av den gamle lange vokalen *á*: *baot* for *båt*. Denne overgangen finnes riktignok også på Voss og i Hardanger.

Tekster på sognemål er blitt utgitt av forfatteren Bolette Christine Pavels Larsen.

## Dialektprøver

* Aurland, kvinne 19 år, stedsnavn ikke nevnt
* Aurland, kvinne 19 år, stedsnavn nevnt
* Sogndal, kvinne, stedsnavn ikke nevnt
* Sogndal, kvinne, stedsnavn nevnt
* Sogndal, mann, stedsnavn ikke nevnt
* Sogndal, mann, stedsnavn nevnt
* Høyanger, mann 63 år, stedsnavn ikke nevnt
* Høyanger, mann 63 år, stedsnavn nevnt

## Litteratur

* George T. Flom: *The phonology of the dialect of Aurland*. 1915
* Amund B. Larsen: *Sognemålene*. 1926
* George T. Flom: *The morphology of the dialect of Aurland*. 1944
* Sigurd Kolsrud: *Nynorsken i sine målføre*. Oslo, 1951
# Anglo-Amerika

Kart over Anglo-Amerika
**Anglo-Amerika** brukes som beskrivelse over delene av Amerika hvor engelsk er hovedspråk eller at det er knyttet opp en historiske og kulturelle bånd til England/Storbritannia eller generelt til De britiske øyer. Anglo-Amerika består blant annet av store deler av USA, Canada, Bermuda og Belize i Nord-Amerika i tillegg til store deler av Karibia. Engelsk er også offisielt språk ved Guyana og Falklandsøyene i Sør-Amerika.

Adjektivet **angloamerikansk** beskriver personer, fenomener eller ting fra det engelskspråklige Nord-Amerika.

## Se også

* Latin-Amerika
* Hispanoamerika
* Iberoamerika

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Trivialiteter

Uttrykket **trivialiteter** brukes ofte om hverandre med **kuriosa**. Det trivielle beskriver det hverdagslige – det som bare er der og vi tar for gitt – ofte med tilsnitt av at det er kjedelig og grått. Trivialiteter var de opplysningene ingen hadde behov for – unntatt den som samlet dem opp. Det går an å vinne spill som «Trivial Pursuit» med «trivia» (trivialiteter). Når det er snakk om trivialiteter slik spillet forutsetter, er det nok mere snakk om «Curious Pursuit» – men det navnet var vel ikke salgbart nok.

**Kuriosa** er av samme rot som engelsk *Curious*, som har betydningen *nysgjerrig* og *rart*. Vi bruker ikke sjelden uttrykket snurrepiperier om kuriosa. Kuriosa kan en ta med seg og samle på, mens trivialiteter må skrives ned for å bli innlemmet i en samling.

Svært mange samlinger av kulepenner, julegaveetiketter, heklede grytelapper osv. går nok inn i denne kategorien. Sangeren Øystein Sundes samling av ubrukelige bruksanvisninger er et annet eksempel. Vanlige samleobjekter som biler og frimerker faller utenom, men noen eksemplarer kan være unika.

Info som gjør en til vinner av spørrekonkurranser, avisenes «Visste du at»- spalter og kryssordstikkord er eksempler på info-kuriosa (trivialiteter).
# Daily Mirror

| *Daily Mirror* |
| --- |
|  |
|  |
| Land | Storbritannia |
| Type | Dagsavis, avis, periodikum |
| Format | Tabloid |
| Grunnlagt | 1903; 123 år siden  |
| Eier(e) | Reach plc |
| Utgiver | Reach plc  |
| Redaktør(er) | Mary Howarth (november 1903) |
| Sjefredaktør(er) | Alison Phillips |
| Språk | Engelsk |
| Politisk posisjon | Labour Party |
| Opplag | 267 133 (1. mai 2023) |
| Hovedkontor | London |
| ISSN | 0307-0204 |
| OCLC | 223228477 |
| Nettsted | www.mirror.co (en) |
|

---

Daily Mirror på Commons |

Daily Mirror, ofte simpelthen kalt «*The Mirror*», er en av Storbritannias større aviser. Den ble grunnlagt 2. november 1903 av Alfred Harmsworth (senere lord Northcliffe) – som på den tiden var eier av *Daily Mail* – som «the first newspaper for gentlewomen». Avisen hadde kvinnelig redaktør, og inneholdt minimalt med nyhetsstoff. Satsningen på damer ble en stor fiasko, og avisen ble relansert som *The Daily Illustrated Mirror* i 1904 med mannlig redaktør. På den tiden lå avisen i Carmelite Street.

Avisen ansatte fotojournalister som oppsøkte dramatiske begivenheter med ordre om å sende bilder hjem til London uansett kostnad og hindringer. Etter hvert fikk avisen ry som en sterk nyhetsavis med særlig god bildedekning, men ble også kritisert for sine journalistiske metoder. I 1914 passerte opplaget 1 million.

Avisens betydning minket under ledelse av lord Rothermere (grunnleggerens bror), som i mellomkrigstida støttet fascistiske bevegelser i Storbritannia. På slutten av 1930-tallet overtok Harry Bartholomew som direktør, og la om profilen til «sex, krim og sport». Under krigen markerte avisen sin støtte til den menige soldat og husmor, og nærmet seg ideologisk arbeiderpartiet. Etter krigen opplevde avisen en ny gullalder, med over 4 millioner eksemplarer i 1949. Under Cecil Harmsworth Kings ledelse gikk avisen nye veier i typografi og layout, med vekt på bilder, sterke overskrifter og slående forsider. King sørget også for å styrke avisen ved å gå inn i medieselskapet International Publishing Corporation (IPC).

På 1970-tallet prøvde avisen å ta opp konkurransen med Rupert Murdochs nystartede *The Sun*, og byttet ut nyhetsjournalistikk med stoff om kongehuset og såpeserier. Etter hvert ble avisen skydd av seriøse skribenter og lesere. I 1991 flyttet avisen ut av sentrum til Isle of Dogs. Avisen har holdt fast på sin tabloide uttrykksmåte, men har etter milleniumsskiftet i større grad prioritert dekning av politikk og utenriksstoff enn på 1990-tallet.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Daily Mirror – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Daily Mirror på Bluesky

* Daily Mirror på Reddit

* Daily Mirror på X (tidligere Twitter)

* Daily Mirror på X (tidligere Twitter)

* Daily Mirror på X (tidligere Twitter)

* Daily Mirror på X (tidligere Twitter)

* Daily Mirror på X (tidligere Twitter)
# OpenRefine

| OpenRefine  |
| --- |
|  |
|  |
| Utvikler(e) | Google, Metaweb, Antonin Delpeuch |
| Nyeste versjon | 3.10.1 (4. mars 2026) |
| Kodelager |  |
| Operativsystem | Microsoft Windows macOS Linux |
| Skrevet i | Programmeringsspråket Java, JavaScript |
| Type | Dataavstemming, dataforvaltning, datavisualisering, data reconciliation, berike, redaksjon, datavask, transformasjon |
| Lisens | BSD-lisensen |
| Nettsted | openrefine.o (en) |
|

---

OpenRefine på Commons |

**OpenRefine**, tidligere kalt *Google Refine* og *Freebase Gridworks*, er et frittstående skrivebordsverktøy basert på åpen kildekode for å vaske og transformere data til andre format, det som på engelsk kalles «data wrangling». Verktøyet er ligner på et regneark, og det kan da også behandle filer fra flere typer rgeark, men strukturen minner mer om en database.

Programmet opererer på rader (*rows*) av data som har celler med verdier organisert i kolonner (*columns*), som er mer likt en relasjonsdatabase enn et regneark. Et prosjekt i OpenRefine er definert som en tabell. Brukeren kan filtrere rader ved å bruke fasetter (*facets*) som definerer filterkriterier. Et eksempel på en slik fasett er å vise rader hvor en gitt kolonne inneholder verdier. Ulikt regneark blir de fleste operasjoner i OpenRefine gjort mot alle synlige rader under en kolonne, opprettelse av en ny kolonne basert på eksisterende data fra en annen kolonne, og så videre. Alle aksjoner som blir gjort på et datasett blir lagret i et prosjekt og kan senere bli avspilt på andre tilsvarende datasett.

## Referanser

## Litteratur

* Verborgh, Ruben; De Wilde, Max (2013). *Using OpenRefine*. PACKT Books. ISBN 978-1-78328-908-0. Besøkt 10. januar 2016.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell blogg

* (en) Offisiell nettbutikk

* (en) OpenRefine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) OpenRefine på GitHub

* (en) OpenRefine på Mastodon

* (en) OpenRefine på X (tidligere Twitter)
# Google Sitemaps

**Sitemap** er en xml-fil som gir søkemotorer informasjon om hvor ofte sider endres og hvilken vekting de skal ha i forhold til hverandre. Sitemaps er et supplement til metainformasjonen lagret i html-dokumentene.

Det var opprinnerlig Google som tok sitemaps i bruk. I senere tid har også Yahoo og Microsoft tatt i bruk standarden.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Google Oversetter

| Google Oversetter |
| --- |
|  |
|  |
| Nettsted |
6 oppføringer
translate.google. (mul) translate.google (amerikansk-engelsk) translate.google.co (britisk-engelsk) translate.google (canadisk engelsk) translate.google.co (ja) translate.google.co (ko)

 |
| Kommersielt? | ja |
| Krever registrering | nei |
| Tilgjengelige språk | 108 |
| Eier(e) | Google |
| Utgitt av | Google  |

**Google Oversetter** (på engelsk kalt **Google Translate**) er et gratis webbasert maskinoversettelsesprogram på Googles internettsider som ikke krever nedlastning.

## Språk

Google Oversetter tilbyr oversettelse til og fra følgende språk:

* 1. versjon/Begynnelse
	+ Engelsk til Fransk
	+ Engelsk til Tysk
	+ Engelsk til Spansk
	+ Fransk til Engelsk
	+ Tysk til Engelsk
	+ Spansk til Engelsk

* 2. versjon
	+ Engelsk til Portugisisk
	+ Portugisisk til Engelsk

* 3. versjon
	+ Engelsk til Italiensk
	+ Italiensk til Engelsk

* 4. versjon
	+ Engelsk til Kinesisk (Forenklet)
	+ Engelsk til Japansk
	+ Engelsk til Koreansk
	+ Kinesisk (Forenklet) til Engelsk
	+ Japansk til Engelsk
	+ Koreansk til Engelsk

* 5. versjon (lansert 16. desember 2006)
	+ Engelsk til Russisk
	+ Russisk til Engelsk

* 6. versjon (lansert 26. april 2006)
	+ Engelsk til Arabisk
	+ Arabisk til Engelsk

* 7. versjon (lansert 9. februar 2007)
	+ Engelsk til Kinesisk (Traditional)
	+ Kinesisk (Tradisjonell) til Engelsk
	+ Kinesisk (Forenklet til tradisjonell)
	+ Kinesisk (Tradisjonell til forenklet)

* 8. versjon (lansert 22. oktober 2007)
	+ alle 25 språk-par til nå kan brukes om hverandre

* 9. versjon
	+ Engelsk til Hindi
	+ Hindi til Engelsk

* 10. versjon (fra denne versjonen kan oversettelser foregå mellom alle språk) (lansert 8. mai 2008)
	+ Bulgarsk
	+ Kroatisk
	+ Tsjekkisk
	+ Dansk
	+ Finsk
	+ Norsk
	+ Polsk
	+ Rumensk
	+ Svensk

* 11. versjon (lansert 25. september 2008)
	+ Katalansk
	+ Filippinsk
	+ Hebraisk
	+ Indonesisk
	+ Latvisk
	+ Litauisk
	+ Serbisk
	+ Slovakisk
	+ Slovensk
	+ Ukrainsk
	+ Vietnamesisk

* 12. versjon (lansert 30. januar 2009)
	+ Albansk
	+ Estisk
	+ Galisisk
	+ Ungarsk
	+ Maltesisk
	+ Thai
	+ Tyrkisk

## Eksterne lenker

* (mul) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell blogg

* (en) Google Translate – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Teach You Backwards: An In-Depth Study of Google Translate for 103 Languages Arkivert 24. desember 2019 hos Wayback Machine.
# Nintendo eShop

| Nintendo eShop  |
| --- |
|  |
| Utvikler(e) | Nintendo |
| Utgitt |  6. juni 2011 |
| Plattform | Nintendo Switch, Nintendo Switch 2 |
| Operativsystem | Nintendo 3DS system software Nintendo Switch system software |
| Nettsted | www.nintendo.com (en) |
|

---

Nintendo eShop på Commons |

**Nintendo eShop** er den digitale kjøpsplattformen for Wii U, Nintendo 3DS, Nintendo Switch og Nintendo Switch 2.

I juli 2020 ble tjenesten lagt ned for Wii U og 3DS i enkelte regioner.
 Fra 27. mars 2023 ble hele tjenesten lagt ned for de platformene.

## Se også

* PlayStation Store
* Xbox Games Store

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Nintendo eShop – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Putlocker

**Putlocker** er en online indeks av vertsfiler og en nettside brukt for strømming av underholdningsmedia som film og tv-serier. Nettsiden ble i mai 2016 blokkert i Storbritannia på ordre fra landets High Court of Justice. Før nedstenging sent 2016 rangerte Alexa Internet Putlocker som en av de 250 mest besøkte nettsidene i verden. Putlocker har blitt anmeldt av the Motion Picture Association of America som en alvorlig trussel mot opphavsrett.

Putlockers nettadresse har blitt endret flere ganger gjennom sin historie, den nyeste nettadressen som ble beslaglagt var putlocker.ch, som ble suspendert og overført under eierskap av EuroDNS, på orde fra en domstol fra Luxemburg.

## Referanser
# Lystekniker

En **lystekniker** er en person som jobber med lys, ofte i forbindelse med konserter, teater og kunstforsetillinger. I tillegg benyttes lysteknikere også i forbindelse med salg og markedsføring på f.eks. bil- og båtutstillinger, samt moteshow.

Lysteknikerens kunnskap om lys og farger kan ha avgjørende betydning for publikums opplevelse av en konsert. Lysteknikeren har de siste årene fått mange nye muligheter ettersom utviklingen av lyskilder, og styringsteknikker for disse har nådd nye høyder.

Lysteknikeren jobber nå for det meste med databaserte verktøy hvor farger, mønster, retninger, størrelse og intensitet på lyskildene styres fra databaserte kontrollbord. Siden denne teknikken er relativt dyr, er det likevel fortsatt mange lysteknikere som jobber på den gamle måten, hvor bare lysstyrken kan justeres fra et kontrollbord mens alt annet, slik som retning og farge på lyset, må gjøres manuelt på lyskasteren, stående i en stige eller en lift.

En lystekniker håndterer også ofte andre visuelle effekter slik som scenerøyk, såpebobler, kunstsnø og pyroteknikk.

Autoritetsdata