Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 22. armékorps i Russland

**22. armékorps** er en enhet på operasjonelt nivå i det russiske forsvaret med hovedkvarter i Simferopol. Armékorpset er tilknyttet Svartehavsflåten i OSK Sør.

## Sammensetning

* **Kommando og kontroll**
	+ 127. etterretningsbrigade med hovedkvarter i Sevastopol.
* **Manøverelement**:
	+ 126. kystforsvarsbrigade forlagt til Perevalnoje.
* **Militær ildstøttepåoperasjonelt nivå**.
	+ 8. kystartilleriregiment med hovedkvarter i Sevastopol.
	+ 1096. luftvernregiment forlagt til Sevastopol
* **Militær logistikk**
	+ 133. forsyningsbrigade forlagt til Bakhtsjisaraj

## Referanser
# Infeksjonssykdom

En **infeksjonssykdom** er en lidelse som er fremkalt av et patogen, slik som sopp, bakterier eller virus og på sin side kan være smittsom. Slik sykdom kan oppstå hos mennesker, dyr eller planter. Den er imidlertid ikke identisk med en infeksjon, som ikke nødvendigvis vil føre til sykdom.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Helsemessige forbehold**: Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
# Karen National Liberation Army

Flagget til KNLA
**Karen National Liberation Army** (KNLA) er den militære delen av Karen National Union (KNU). På tiden da Burma fikk sin uavhengighet fra Storbritannia i 1948, var der betraktelig spenning mellom Karen-folket og Burma. Noen Karenere søkte uavhengighet, mens andre søkte selvstyre innenfor Burma. Tidlig i 1949, gikk deler av en sosialistisk politisk milits etablert av regjeringen amok i Karen-folket sitt bomområde. Den burmesiske regjeringen arresterte den karenske lederen av militæret og erstattet han med en den radikale burmesiske og anti-karenske nasjonalisten Ne Win. Dette førte til borgerkrig med noen karenske enheter i den burmesiske hæren, der noen enheter skiftet side til den karenske siden, og andre ble fengslet av regjeringen.

Tidlig i kampen, erobret karenske styrker mye av det nordlige Burma, inklusive byer som Mandalay og etablerte sterke posisjoner utenfor Rangoon ved Insein. Men da styrkene ikke hadde en havneby som de kunne motta forsyninger fra, trakk de karenske styrkene seg gradvis tilbake til det sørøstlige Burma. Siden da, har KNLA slåss for en uavhengig stat, med navn Kawthoolei, som skal være i det østlige Burma nær grensen med Thailand og i andre områder der Karen-folket bor.

Karen-konflikten er den mest langvarige uavhengighetskonflikten i verden, da den har pågått i nesten 60 år.

## Se også

* Karen-folket
* Karen National Union

## Referanser

## Eksterne lenker

* Karen National Liberation Army

Autoritetsdata
# Arakan Army

**Arakha Army** ble grunnlagt 10. april 2009. Arméen utgjør den militære grenen av United League of Arakan.[*trenger referanse*]

Arméen arbeider for uavhengighet for delstaten Rakhine fra Myanmar/Burma.

## Referanser
# Irrawaddy

Irrawaddys løp og nedbørfelt.
**Irrawaddy** (nyere stavemåte **Ayeyarwaddy**) er en elv som flyter gjennom det sentrale Burma/Myanmar. Utspringet er i Kina. Irrawaddy er Burmas viktigste kommersielle vannvei. Dens totale bekken er på omkring 411 000 km². Den er omkring 2 170 km lang.

Elven starter i de tibetanske fjellene på kinesisk side av Myanmars nordgrense. Den renner ut i Andamanhavet gjennom et niarmet elvedelta. I kolonitiden, før jernbanens og bilveienes tid, ble elven omtalt som «veien til Mandalay».

De viktigste reguleringene er gjort i Myanmar, med hnhv Yeywa-demningen og Shweli-demningen, totalt utbygd effekt i vassdraget er drøye 2 000 MW. Begge de nevnte anleggene stod ferdige omkring 2010–11, og er utbygd med kinesisk teknologisk hjelp. Flere kraftprosjekter er planlagt, men ennå ikke realisert.

Navnet Irrawaddy antas å komme fra sanskrit «Airavati», som betyr «Elefantelven».

## Kilder

* (no) «Irrawaddy» i *Store norske leksikon*
# Cité Soleil

Barn på en avfallsplass i Cité Soleil, juli 2002
**Cité Soleil** er et svært tett befolket fattigkvarter nord for sentrum i Port-au-Prince i Haiti. Det ligger mellom havnen og andre fattigområder. Dette slumområdet er blant de største på den vestlige halvkule. Opprinnelig var området ment som billig boområde for arbeidere. Det anslås (2010) at mellom 200 000 og 400 000 mennesker bor her på et areal på ca. fem kvadratkilometer.

## Noter
# Guadalajara-kartellet

**Guadalajara-kartellet** (spansk: *Cártel de Guadalajara*) var et kriminelt meksikansk narkotikakartell i 1980-årene. Kartellet var ledet av Rafael Caro Quintero og Miguel Ángel Félix Gallardo. Disse arbeidet med smugling av heroin og marihuana til USA. Kartellet var også blant de første meksikanske narkotikasmuglerne som samarbeidet med den colombianske narkotikamafiaen om kokainhandel.

## Se også

* Mexicos narkotikakrig

Autoritetsdata
# Assimi Goïta

| Assimi Goïta |
| --- |
|  |
| Født | 9. nov. 1983 (42 år) Bamako |
| Beskjeftigelse | Offiser, politiker, diktator  |
| Embete | * Chairman of the National Committee for the Salvation of the People (2020–2020)
* Malis president (2021–)
* Vice President of Mali (2020–2021)
* President of the Alliance of Sahel States (2024–2025)
 |
| Utdannet ved | Prytanée militaire de Kati Combined Arms Military School in Koulikoro |
| Ektefelle | Lala Diallo |
| Nasjonalitet | Mali |
|

---

Assimi Goïta på Commons |

Oberst **Assimi Goïta**, født ca. 9 11 1983, er en malisk militær offiser som har vært fungerende president i Mali siden 28. mai 2021. Goïta var leder for «Den nasjonale komiteen for nasjonal frelse», en militærjunta som fikk stor makt etter militærkuppet i 2020 hvor president Ibrahim Boubacar Keïta ble avsatt. Goïta overtok selv makten i landet da han avsatte kuppmakeren fra 2020, Bah Ndaw i et nytt militærkupp i mai 2021, og han har siden da vært fungerende president.

## Biografi

Goïta er utdannet ved militærakademiet i Mali og har tjenestegjort som oberst i spesialstyrkene i Malis forsvarsstyrker. I 2018 traff han Mamady Doumbouya fra Guinea under en øvelse for kommandører i regionens spesialstyrker arrangert av US Army i Burkina Faso. Begge disse offiserene skulle senere gjennomføre statskupp mot sine myndigheter.

Etter militærkuppet i 2020 hvor Bah Ndaw overtok som president ble Goïta 21. september 2020 utnevnt til visepresident av et 16 manns valgkollegium.

24. mai 2021 var Goïta blant lederne i statskuppet der president Bah Ndaw og statsminister Moctar Ouane ble avsatt. Goïta anklaget Ndaw for å ha sabotert overgangen til et demokratisk styre, og han proklamerte at det skulle holdes valg i 2022. Kuppet ble utløst da Goïta anklaget Ndaw for ikke å ha konsultert ham angående endringer i regjeringen. Den 28. mai 2021 ble han formelt utnevnt til fungerende president av en konstitusjonell domstol. Samme dag ble Choguel Kokalla Maïga utnevnt til fungerende statsminister.

## Referanser
# NHIndustries NH90

| NHIndustries NH90 |
| --- |
|  |
| Informasjon |
| Rolle | helikopter |
| Produsent | NHIndustries |
| Første flyvning | 18. desember 1995 |
| Brukt av | Esercito Italiano Deutsches Heer Deutsche Luftwaffe Deutsche Marine Marina Militare Marine nationale |
| Produsert | 1995– |
| Spesifikasjoner |
| Lengde | 16,13 m |
| Høyde | 5,23 m |
| Egenvekt | 6 400 kg |
| Vekt (lastet) | 10 600 kg |
| Motorer | 2 × turboshaft |
| Klatrefart | 480 m/min |

**NH90** er et to-motors militært helikopter utviklet av NHIndustries (NHI), et konsortium som utgjøres av Airbus Helicopters (62,5 %), AgustaWestland (32 %) og Stork Fokker (5,5 %). Helikopteret er tilgjengelig i to varianter: taktisk transporthelikopter (TTH) og maritimt helikopter: *NATO fregatthelikopter* (NFH).

## Innkjøpt av 12 ulike land

I alt 17 utgaver av NH90 er bestilt fra tolv land med forskjellige behov.[*trenger referanse*]

### Norge

Utdypende artikkel: NH90 i Luftforsvaret

Norge kjøpte fregatthelikoptervarianten for å bruke helikoptrene på fregatter og kystvaktfartøy.

I 2001 vedtok Stortinget å inngå kontrakt om kjøp av 14 NH90-helikoptre i NFH-varianten med RTM322-motorer:

* 8 helikoptre skulle erstatte 6 stk. Westland Lynx i Kystvakten
* 6 helikoptre skulle til de nye fregattene (et helikopter til hver) i Sjøforsvaret. Disse skulle ha ASW-kapasitet og bli en integrert del av fregattsystemet.

Helikoptrene til kystvakt og fregatt er omkonfigurerbare til begge roller.

Leveransen av de nye helikopterne skulle startet i 2008, men ble sterkt forsinket. Helikoptrene som etter hvert ble levert, ble evaluert til å være være dyrere i drift og ha behov for mer vedlikeholdstid enn forutsatt. I 2022 sa Forsvarsdepartementet opp kontrakten og ønsket å levere tilbake helikoptrene og i 2025 ble inngått forlik i saken. De gamle Sea King-helikoptrene forble i tjeneste i Norge til de ble erstattet av de nye SAR Queen i 2023.

## Bilder

* Et MRH-90 fra Royal Australian Navy
* Et NH90 fra Finlands armé
* Et NH90 fra Marine nationale
* Et NH90 fra Deutsches Heer
* Et NH90 fra Marina Militare
* Et NH90 fra Koninklijke Marine
* Et NH90 fra RNZAF
* Et NH90 fra Sveriges forsvar

## Tekniske data

NH90
* Motor: 2 × RTM322-01/9, 1,662 kW eller 2 x GE T700-T6E, 1,577 kW
* Samlet motorkraft: 1 662 kW over lengre tid
* Rotor: Firebladet, komposittmateriale
* Lengde: 13,5 m
* Høyde: 4,2 m
* Bredde: 3,6 m
* Maks bruttovekt: 10,6 tonn
* Topphastighet: 300 km/t (162 knop) over lengre tid
* Maksimal klatrefart: 8,8 m/s
* Flytid: 4 timer pluss en reserve på 20 minutter. Norges variant 6 timer.
* Rekkevidde: 530 nautiske mil (981,56 km)
* Våpen: Torpedo, synkemine, maskingevær og missiler

## Referanser

## Eksterne lenker

* NH Industries
* NH90 - Leonardo
* forsvaret.no Arkivert 31. januar 2018 hos Wayback Machine. - NH90
# Choguel Kokalla Maïga

| Choguel Kokalla Maïga |
| --- |
|  |
| Født | 2. apr. 1958 (68 år) Gao |
| Beskjeftigelse | Politiker, minister  |
| Embete | * Malis statsminister (2021–2024)
 |
| Parti | Patriotic Movement for Renewal |
| Nasjonalitet | Mali |
|

---

Choguel Kokalla Maïga på Commons |

**Choguel Kokalla Maïga**, født 1958, er en malisk politiker som var fungerende statsminister i Mali fra 4. juni 2021 til 21. august 2022. Han er også president i det politiske partiet *Mouvement Patriotique pour le Renouveau* (Patriotisk bevegelse for fornyelse). Fra 2002 til 2007 var han industri- og handelsminister, og fra 2015 til 2016 var han minister for digital økonomi, informasjon og kommunikasjon. Etter statskuppet i mai 2021 der Assimi Goïta overtok makten som fungerende president ble Maïga utnevnt til fungerende statsminister.

## Biografi

Han er født i Tabango i Gao-regionen i det østlige Mali. Han er utdannet telekommunikasjonsingeniør og han er en nær venn av landets tidligere president Moussa Traoré. I februar 1997 ble han president i partiet *Mouvement Patriotique pour le Renouveau* og i 2002 stilte han som partiets presidentkandidat. Han oppnådde imidlertid bare 2,73% av stemmene i presidentvalgets første runde. Etter parlamentsvalget samme år ble han utnevnt til industri- og handelsminister i regjeringen til Ahmed Mohamed ag Hamani. Han satt i denne regjeringen fra 16. oktober 2002 til 28. april 2004 og fortsatte i samme stilling i regjeringen til Ousmane Issoufi Maïga fra 2. mai 2004 til 27. september 2007.

Maïga var Malis representant under WTOs matvarekonferanse i Hong Kong i desember 2005, og under debatten om den vestlige verdens subsidier av bomull og matvarer uttalte han at «(USA og EU) er som elefanter som slåss. Vi er som gresset under deres føtter.»

Maïga stilte ikke opp som kandidat under presidentvalget i 2007, men valgte igjen å støtte Mamadou Toumani Touré. Da Touré ble gjenvalgt ble Maïga utnevnt til direktør for landets telekommunikasjonsdirektorat fra januar 2008. Han hadde denne stillingen til han i januar 2015 ble utnevnt til minister for digital økonomi, informasjon og kommunikasjon. Han ble avsatt 7. juli 2016.

Den 28. mai 2021, noen dager etter statskuppet, kunngjorde oberst Assimi Goïta at statsministerposten skulle besettes av den partialliansen som Maïga deltok i, og dagen etter sa han at Maïga skulle bli statsminister.

Den 13. august 2022 fikk han slag og ble innlagt på sykehus. Den 21. august 2022 ble Abdoulaye Maïga innsatt som ny statsminister.

## Referanser
# EM i fekting 2012

| EM i fekting 2012 |
| --- |
| Generell informasjon |
| Idrettsgren | Fekting |
| Arrangør | Italia, European Fencing Confederation |
| Vertsby | Legnano |
| Vertsland |  Italia |
| Arena(er) | Legnano |
| Dato | 2012 |
| Utgavenummer | 25 |

**EM i fekting 2012** (europamesterskapet i fekting) ble arrangert i Legnano i Italia i 2012.

## Medaljetabell

| Nr. | Land | Gull | Sølv | Bronse | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Russland | 7 | 1 | 3 | 11 |
| 2 |  Italia | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 3 |  Romania | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 4 |  Ukraina | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 5 |  Sveits | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Frankrike | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 7 |  Tyskland | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 8 |  Estland | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 9 |  Hellas | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Ungarn | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Polen | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 12 |  Storbritannia | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Belarus | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Totalt (13 land) | 12 | 12 | 18 | 42 |

## Referanser
# EM i fekting 2020

| EM i fekting 2020 |
| --- |
| Generell informasjon |
| Idrettsgren | Fekting |
| Arrangør | European Fencing Confederation |
| Vertsby | Minsk |
| Vertsland |  Belarus |
| Arena(er) | Minsk |
| Dato | 16.–21. juni 2020 |
| Utgavenummer | 33 |

**EM i fekting 2020** skulle blitt arrangert i Minsk i Belarus fra 16. til 21. juni 2020, men ble utsatt på ubestemt tid grunnet koronavirusutbruddet. Senere ble mesterskapet helt avlyst.

## Referanser

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*

Autoritetsdata
# ʿAbd Rabuh Mansur Hadi

| ʿAbd Rabuh Mansur Hadi |
| --- |
|  |
| Født | 1. sep. 1945 Abyan |
| Død | 28. mai 2026   (80 år) Riyadh (Saudi-Arabia) |
| Beskjeftigelse | Politiker, offiser  |
| Utdannet ved | Royal Military Academy Sandhurst Military Academy for Postgraduate and Strategic Studies |
| Parti | Den allmenne folkekongressen |
| Nasjonalitet | Jemen |
| Gravlagt | Al Oud cemetery |
| Jemens president |
| 23. november 2011 - Fungerende: 23. november 2011 – 27. februar 2012 |
| Forgjenger | ʿAlī ʿAbdullāh Ṣāliḥ |
| Jemens president |
| 4. juni 2011 – 23. september 2011 (fungerende) |
| Forgjenger | ʿAlī ʿAbdullāh Ṣāliḥ |
| Etterfølger | Ali Abdullah SalehʿAlī ʿAbdullāh Ṣāliḥ |
| Jemens visepresident |
| 3. oktober 1994 – 25. februar 2012 |
| Forgjenger | Ali Salim Al-Beidh |
| Etterfølger | ikke valgt ennå |
| Jemens forsvarsminister |
| 29. mai 1994 – 3. oktober 1994 |
| Forgjenger | Haidar Abu Bakr al-Attas |
| Etterfølger | Muhammad Nasir Ahmad Ali |
|

---

ʿAbd Rabuh Mansur Hadi på Commons |

**ʿAbd Rabbuh Manṣūr Hādī** (1945–2026) også kalt **Abd al-Rab Mansur al-Hadi**, var en jemenittisk offiser og senere politiker for Den allmenne folkekongressen som var Jemens president fra 27. februar 2012 til 7. april 2022.

Han var visepresident fra 3. oktober 1994 til 2012.
Mellom 4. juni og 23. september 2011, var han fungerende president i Jemen, mens Ali Abdullah Saleh var innlagt på sykehus i Saudi-Arabia etter angrepet på presidentpalasset under opprøret i Jemen i 2011.
23. november ble Hādī igjen fungerende president, etter at Ṣāliḥ undertegnet en maktoverføringsavtale før presidentvalget «for å få imunitet mot rettforfølgelse». Hādī «måtte danne en nasjonal samlingsregjering og arrangere presidentvalg innen 90 dager», mens Ṣāliḥ forsatt var president på papiret.

Etter å ha vunnet et valg uten motkandidater 21. februar ble han landets president. Han gikk av 7. april 2022 og overlot makten til et nyopprettet presidentråd med åtte medlemmer og som ledes av Rashad Muhammad al-Alimi. Formålet med omorganiseringen skal være å få en slutt på borgerkrigen i Jemen.

## Fotnoter

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Abd Rabbuh Mansur Hadi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* ʿAbd Rabuh Mansur Hadi på Facebook

* ʿAbd Rabuh Mansur Hadi på Flickr

* ʿAbd Rabuh Mansur Hadi på X (tidligere Twitter)
# USS «Cole» (DDG-67)

| USS «Cole» |
| --- |
| USS «Cole» i 2002 |
| Karriere |
| Land | USA |
| Flaggstat | USA |
| Skipstype | Jager (DDGHM) |
| Nummer | DDG-67 |
| Oppkalt etter | Darrell S. Cole |
| MMSI | 366988000 |
| Klasse | Arleigh Burke-klassen (Flight I) |
| Bygget |  ved Ingalls Shipbuilding |
| Bestilt | 16. januar 1991 |
| Kjølstrekking | 28. februar 1994 |
| Sjøsatt | 10. februar 1995 |
| Døpt | 8. april 1995  |
| Overtatt | 11. mars 1996 |
| Operativ | 8. juni 1996 |
| Hjemmehavn | Naval Station Norfolk |
| Tekniske data |
| Deplasement | 8 889 engelske tonn (fullt lastet) |
| Lengde | 153,9 m 142 m (vannlinje) |
| Bredde | 20,4 m |
| Dypgående | 6,3 m 9,9 m (sonar)  |
| Framdrift | 4 × GE LM2500 gassturbiner |
| Hastighet | 32 knop |
| Rekkevidde | 4 400 nm ved 20 knop |
| Bestykning | 2 × Marietta Mk 41 VLS for 90 missiler:
* BGM-109 Tomahawk
* SM-2MR SAM
* RUM-139 VL-ASROC

8 × Harpoon SSM |
| Sensorer | AN/SPY-1D (luft/overflate) AN/SPS-67(V)2 (overflate) AN/SPS-73(V)12 (overflate) |
| Mannskap | 346 |
| Note | Spesifikasjoner levert fra verft. |

**USS «Cole»** (**DDG-67**) er en amerikansk jager i Arleigh Burke-klassen med hjemmehavn i Norfolk i Virginia. Skipet er oppkalt etter sersjant Darrell S. Cole, en marineinfanterist som falt i tjeneste på Iwo Jima den 19. februar 1945.

Skipet ble bygget av Ingalls Shipbuilding og levert til den amerikanske marinen den 11. mars 1996.

Den 12. oktober 2000 ble «Cole» angrepet fra en liten gummibåt av selvmordsbombere. 17 soldater ble drept og 39 såret. Den amerikanske regjeringen utlovet en belønning på opptil 5 millioner dollar for informasjon som kunne lede til pågripelse av personer som deltok i eller støttet angrepet.

Den 4. november 2002 ble Ali Qaed Sinan al-Harthi, som antas å ha planlagt angrepet, drept av CIA ved hjelp av et AGM-114 Hellfire missil skutt fra en RQ-1 Predator drone.

«Cole» ble sendt tilbake til USA ombord i det norske lasteskipet MV «Blue Marlin» eiet av Offshore Heavy Transport i Oslo. «Cole» ble losset av «Blue Marlin» den 13. desember 2000 ved verftet til Northrop Grumman Ship Systems. Etter en vellykket 14-måneders innsats for å reparere skipet, returnerte «Cole» til sin hjemmehavn i Norfolk den 19. april 2002. Den 29. november 2003 forlot skipet havnen på sitt første tokt siden terroraksjonen.

## Eksterne lenker

* (en) USS Cole (DDG-67) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Naval Vessel Register
# Tanzim Qa’idat al-Jihad fi Bilad al-Rafidayn

**Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Bilad al-Rafidayn**, også kjent som **Al-Qaida i Irak**, var en al-Qaida-tilknyttet gruppe i Irak fra 2004 til 2006. Gruppen ble startet av Abu Musab al-Zarqawi som var fra Jordan. I 2006 skiftet gruppa navn til **Den islamske staten i Irak**, og var en forløper til Den islamske staten i Irak og Levanten som eksisterer i dag.

Jama'at al-Tawhid wal-Jihad ble startet i samarbeid med frivillige hovedsakelig kurdiske islamistiske sympatisører.[*trenger referanse*] Han [*Hvem?]* hadde reist til Afghanistan for å kjempe i den sovjetisk-afghanske krigen, men hadde kommet til Irak via Jordan etter at de sovjetiske troppene hadde dratt fra Afghanistan.[*trenger referanse*] Han ledet Al-Qaida i Irak helt til han døde i 2006. Gruppen er nå antatt å være ledet av Abu Hamza al-Muhajir.

De uttalte målene for Al-Qaida i Irak er å tvinge igjennom en tilbaketrekning av de amerikansk-ledede styrkene fra Irak, velte den midlertidige irakiske regjeringen og myrde alle som samarbeider med "okkupasjon-styrken" altså amerikanerne og deres allierte.

Gruppen har også som mål å marginalisere den sjia-muslimske delen av den irakiske befolkningen og så etablere en ren islamsk stat. Hvis disse målene noen sinne blir nådd er deres neste mål å fortsette deres globale Jihad helt til de har etablert en pan-islamsk stat og har fjernet alt det vestlige som påvirker den muslimske verden.[*trenger referanse*]

Organisasjonens styrke er ukjent, men anslag varierer fra ca. 850 til flere tusen heltids krigere. I 2006 vurderte det amerikanske utenriksdepartementets *Bureau of Intelligence and Research* at Al-Qaida i Irak hadde en kjerne på mer enn 1000 personer. Disse tallene inkluderer ikke de andre islamske grupperingene som ikke er med i Al-Qaida, men som på egen hånd driver jihad mot amerikanerne.

Al-Qaida i Irak sies å lide av høye tapstall. Dette er mye på grunn av alle menneskene som sprenger seg i lufta for å dø martyrdøden. Men i det lange løp synes dette å ha liten eller ingen virkning på gruppens styrke og evner, noe som tyder på en konstant strøm av frivillige både fra Irak og andre land.[*trenger referanse*]

Ifølge en rapport som ble skrevet av den amerikanske regjeringen i 2006 er denne Al-Qaida i Irak helst assosiert med utenlandske terroristceller som bare opererer i Irak, og som både er rettet mot internasjonale styrker og sivile irakiske statsborgere. Ifølge rapporten er de aller fleste av de operative lederne i gruppen ikke irakere. De kommer i stedet fra andre islamske land, og de strømmer for det meste over grensen mellom Irak og Syria. Al-Qaidas virksomhet er hovedsakelig Irak-basert, men *U. S. Department of State* påstår at gruppen opprettholder et omfattende logistisk nettverk over hele Midtøsten, Nord-Afrika, Iran, Sør-Asia og i Europa.[*trenger referanse*]

Gruppen har lenge fått tak i penger gjennom ulike aktiviteter som tilfeldige kidnappinginger, biltyverier (noen ganger dreper de førerne, og andre ganger ikke) og kapring av lastebiler som kjører drivstoff. dette bringer inn titalls millioner dollar til Al-Qaida.[*trenger referanse*]

## Referanser
# UCI ProTeams

**Profesjonelt kontinentallag** (*UCI Professional Continental Team*) er betegnelsen på sykkellag på nest øverste nivå i landeveissykling, dvs. etter UCI WorldTeam.

Profesjonelle kontinentallag kan delta i alle UCI-ritt på kontinentaltourene. Unntaket er laveste nivå (.2) på UCI Europe Tour der de kun kan delta i ritt i sine hjemland. I tillegg kan de delta i UCI WorldTour-ritt om de får tildelt wildcard av arrangøren.

Laget må ha minst 16 ryttere, maks 28 (+2 neopro). Lønna må være høyere enn minstelønna i landet laget er registrert, og (per 2015) minst € 30 250 (€ 25 300 for neopro).

For å bli registrert som profesjonelt kontinentallag må man gjennom en søknadsprosess hos UCI der man vurderes etter etiske, økonomiske og administrative kriterier.

Profesjonelle kontinentallag deltar i ordningen med biologiske pass.

## Se også

* Kontinentallag

## Referanser

## Eksterne lenker

* UCI Cycling Regulations - Part 2 Road Races Version on 05.02.2015

Autoritetsdata