Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1853

**1853**
MDCCCLIII
◄ **·**
18. århundre
◄ **19. århundre** ►
20. århundre **·**
►

◄ **·**
1830-årene **·**
1840-årene
◄ **1850-årene** ►
1860-årene **·**
1870-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
1848 **·**
1849 **·**
1850 **·**
1851 **·**
1852
◄ 1853 ►
1854 **·**
1855 **·**
1856 **·**
1857 **·**
1858 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 1853 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Emner** |
| Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Konflikt | Kunst |
| Litteratur | Musikk | Politikk | Sport | Meteorologi | Vitenskap |
| **Ledere** |
| Statsledere |

1853 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 1853 *MDCCCLIII* |
| Ab urbe condita | 2606 |
| Armensk kalender | 1302 ԹՎ ՌՅԲ |
| Kinesisk kalender | 壬子年 (Vann Rotte) 4549 eller 4489     *— til —* 癸丑年 (Vann Okse) 4550 eller 4490 |
| Etiopisk kalender | 1845–1846 |
| Det jødiske året | 5613–5614 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1909–1910 |
|  - *Shaka Samvat* | 1774–1775 |
|  - *Kali Yuga* | 4953–4954 |
| Iransk kalender | 1231–1232 |
| Islamsk kalender | 1269–1270 |
| Nengō | Kaei 6 (嘉永６年) |
| Juliansk kalender | Gregoriansk minus 12 dager |
| Koreansk kalender | 4186 |

## Begivenheter

* Krimkrigen; Tyrkia, England og Frankrike går til krig mot Russland
* Omkring 10 000 døde av kolera i London.
* *Prøver af Landsmaalet i Norge*, som var Ivar Aasens forslag til en ny norsk skriftnormal ble utgitt

* 6. mars – Giuseppe Verdis opera *La traviata* blir fremført for første gang.
* 24. august – Marinemuseet i Horten, et nasjonalt museum for Sjøforsvaret, kanskje verdens eldste marinemuseum, åpnes for publikum.

## Fødsler

* 28. januar – José Martí, kubansk revolusjonær (d. 1895)
* 28. januar – Vladimir Solovjov, russisk filosof (d. 1900)
* 15. februar – Alfred Beit, britisk gull- og diamantmagnat (d. 1906)
* 28. mars – Jacob Breda Bull, norsk forfatter (d. 1930)
* 30. mars – Vincent van Gogh, nederlandsk maler (d. 1890)

* 28. mai – Carl Larsson, svensk maler (d. 1919)
* 30. juni – Adolf Furtwängler, tysk arkeolog og kunsthistoriker (d. 1907)

* 5. juli – Cecil Rhodes, britisk imperialist og grunnlegger av staten Rhodesia (d. 1902)
* 18. juli – Hendrik Antoon Lorentz, nederlandsk fysiker og matematiker (d. 1928)
* 4. september – Hermann von Wissmann, tysk oppdager (d. 1905)
* 21. september – Heike Kamerlingh Onnes nederlandsk fysiker (d. 1926)

* 9. november – Ingvald Undset, norsk arkeolog (d. 1893)
* 22. november – Klemens von Ketteler, tysk diplomat (d. 1900)

* Sultan Hamud bin Muhammad av Zanzibar (d. 1902)

## Dødsfall

* 17. mars – Christian Andreas Doppler, østerriksk fysiker og matematiker (f. 1803)
* 22. august – P.C. Hagemann, dansk arkitekt (f. 1810)

## Litteratur

* Charles Dickens – *Bleak House*
# Franziska Koch

| Franziska Koch |
| --- |
|  |
| Født | 13. juli 2000 (25 år) Mettmann |
| Beskjeftigelse | Konkurransesyklist  |
| Søsken | Michel Koch |
| Nasjonalitet | Tyskland |
| Sport | Landeveissykling |
| Klubb(er) | Watersley R&D Cycling Team (2019–2019) Team Sunweb (2019–2025) FDJ United-Suez (2026–) |
|

---

Franziska Koch på Commons |

**Franziska Koch** (født 2000) er en tysk syklist.

Hun representerte Tyskland under Sommer-OL 2024 i Paris, der hennes beste resultat var nummer 40 på fellesstarten.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Franziska Koch – Olympedia

* (en) Franziska Koch – InterSportStats.com

* (en) Franziska Koch – ProCyclingStats

* (en) Franziska Koch – Cycling Archives

* (en) Franziska Koch – Cycling Quotient

* (en) Franziska Koch – MTB Data

* (en) Franziska Koch – UCI

Autoritetsdata
# Maria Canins

| Maria Canins |
| --- |
|  |
| Født | 5. juli 1949 (76 år) Badia |
| Beskjeftigelse | Konkurransesyklist, triatlet, langrennsløper  |
| Nasjonalitet | Italia |
| Utmerkelser | Italian sports award |
| Sport | Triatlon sykkelsport langrenn |
| Høyde | 168 centimeter |
|

---

Maria Canins på Commons |

**Maria Canins** (født 5. juli 1949 i La Villa, Alta Badia) er en italiensk tidligere langrennsløper og landeveissyklist.

Canins ble italiensk mester i langrenn 15 ganger. Hun vant Marcialonga ti ganger fra 1979 til 1988 og Toblach–Cortina sju ganger mellom 1980 og 1992. Hun ble nummer fem i landeveissykling individuelt (79,3 km) i OL 1984 og nummer 32 i OL 1988. I 1988 syklet hun på det italienske laget som tok gull i lagtempo i VM i landeveissykling.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (de) Maria Canins – Munzinger Sportsarchiv

* (en) Maria Canins – Olympics.com

* (en) Maria Canins – Olympedia

* (en) Maria Canins – FIS (langrenn)

* (en) Maria Canins – ProCyclingStats

* (en) Maria Canins – Cycling Archives

* (en) Maria Canins – CycleBase

* (en) Maria Canins – World Triathlon
* Maria Canins. www.sitedusyclisme

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Borgermester

Boris Johnson, tidligere borgermester i London.
Jean-François Voguet, en tidligere borgermester for Fontenay-sous-Bois i Frankrike.
En **borgermester** er den øverste administrative og politiske lederen for en by eller kommune. Borgermesteren kan være valgt direkte av innbyggerne, eller velges av et bystyre eller kommunestyre.

Borgermesteren er vanligvis jurisdiksjonens utøvende myndighet. I noen jurisdiksjoner delegerer borgermesteren mye av sin utøvende makt til en administrativ leder, for eksempel en byrådsleder.

## Norge

Fra 1430-tallet fikk noen byråd en eller to formenn med tittelen borgermester. Også Danmark og Sverige innførte dette embetet i løpet av 1400-tallet. I Oslo nevnes to borgermestre i 1439, i Tønsberg en i 1444, mens Bergen og Trondheim først fikk borgermestere etter reformasjonen. Kanskje skyldes dette at begge byene var av slik politisk og økonomisk betydning at bystyrene først stod friere etter at kirken og Hansaforbundet var blitt varig svekket.

Betegnelsen rådmann ble tatt i bruk i forbindelse med de nye kommunelovene av 1938. Ved kommuneloven av 10. juni 1938 som trådte i kraft fra 1.1.1939, ble tittelen «borgermester» erstattet med «rådmann». Dette vedtaket var ikke overensstemmende med justisdepartementets lovproposisjon eller med innstillingen, men ble vedtatt i odelstinget og lagtinget med én stemmes overvekt. Inntil 1665 hadde Bergen to borgermestre, siden tre, idet magistraten bestod av en president og to borgermestre. Hertil kom seks rådmenn, siden redusert til fire. I 1828 blev det bestemt at magistraten skulle bestå av én borgermester og to rådmenn, i 1894 endret til «første borgermester» og to borgermestre, inntil kommuneloven av 1921 og loven om magistratembetenes opphevelse.

## Færøyene

På Færøyene fungerer en *borgarstjóri*, «borgermester», på samme måte som en ordfører i Norge, mens administrasjonssjefen tituleres *kommunustjóri*, «kommunaldirektør», eller *kommunuskrivari*, «kommunalsekretær». Færøyske valg er personvalg, og den nye borgermesteren er stort sett den kandidaten som fikk flest stemmer i valget, mens kandidaten med nest flest stemmer blir viseborgermester. Tórshavnar kommuna har, som eneste færøyske kommune, to viseborgermestre.

## Danmark

I Danmark brukes betegnelsen *borgmester* om den øverste politiske lederen for en kommune. Borgmesteren velges fra og av de folkevalgte medlemmene av kommunestyret (*byråd* eller *kommunalbestyrelse*) og er formann og møteleder for styret. I København er *overborgmesteren* den øverste politiske lederen valgt fra og av medlemmene av Københavns borgerrepresentasjon. I alle kommuner utnevnes i tillegg en eller to viseborgermestre (*viceborgmestre*).

## Tyskland

I Tyskland brukes betegnelsen *Bürgermeister*.

## Se også

* Ordfører

## Referanser
# Lipton

| Lipton |
| --- |
|  |
|  |
| Etablert | 1890 (Glasgow) |
| Eier(e) | PepsiCo Unilever |
| Morselskap | CVC Capital Partners |
| Hovedkontor | Glasgow (Skottland, Storbritannia) |
| Land | Det forente kongerike Storbritannia og Irland  |
| Produkt(er) | te iste |
| Grunnlegger(e) | Thomas Lipton  |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted
 |
|  |

**Lipton** er verdens største teprodusent, og selger te i over 110 land. Lipton ble startet av skotten Thomas Lipton i 1889. I dag er varemerket eid av det britisk-nederlandske dagligvarekonsernet Unilever. Firmaet eier flere teplantasjer selv, blant annet i Kenya, Tanzania og India, men kjøper også opp råvarer på verdensmarkedet.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Lipton (tea) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Frankrikes flagg

Frankrikes nasjonalflagg.
Frankrikes orlogsflagg og handelsflagg.
**Frankrikes flagg** eller **trikoloren** (på fransk *drapeau tricolore*, *drapeau bleu-blanc-rouge*, *drapeau français*, *le tricolore* og, i militært språk, *les couleurs*) er formet som en trikolor med tre vertikale bånd i fargene blå, hvitt og rødt. Fargene er inspirert av det nederlandske flagget som hadde eksistert i over 200 år da det franske flagg ble designet. Dog ble ikke Nederlands flagg offisielt før 1796.

De fargede stripene i nasjonalflagget er like brede. Orlogsflagget og handelsflagget avviker fra dette ved at forholdet mellom feltene er 30:33:37. Dette skal skape et optisk bedrag slik at stripene for øyet framstår som like brede når flagget betraktes på lengre avstand. Selve flagget har proporsjonene 2:3, altså to enheter i høyden til tre i lengden.

## Historiske flagg

### Kongedømmet Frankrike

* Oriflamme, banneret til Karl den store. En inspirasjon for bruk av rødt i franske flagg.
* Erkeengelen Mikaels fane. Det hvite korset markerer motstand mot Englands røde kors.
* Kongeblått var Huset Capets farge, fortsatt brukt i dag av Île-de-France.
* Før 1792: Flagg i nærvær av Kongefamilien, Bourbon-dynastiet.
Etter 1815: Flagget til Frankrike under Bourbon restaurasjonen
* Kongens Standard, Frankrike hadde intet offisielt flagg og den nasjonale identiteten var lojalitet til kongen, som i andre eneveldige monarkier.
* Handelsflagget til kongedømmet Frankrike (1689–1790).
* Flagget til Ny-Frankrike (1663–1763)
* Et flagg brukt av rojalistene under revolusjonen.
* Det kongelige franske orlogsflagg var helt hvitt. Det ble brukt av den franske marine og av kystfestningene. Det ble også brukt i koloniene.
* Handelsflagget ble brukt av handelsskip i de kanadiske og transatlantiske farvann.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) National flag of France – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Slaget ved Gergovia

| Slaget ved Gergovia |
| --- |
| Konflikt: Gallerkrigen |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 52 f.Kr. |
| Sted | Gergovia, Gallia 45°42'30"N 3°7'30"Ø |
| Resultat | Gallisk seier |

 |
| Stridende parter |
| Den romerske republikk | Galliske stammer |
| Kommandanter og ledere |
| Julius Cæsar | Vercingetorix |

| Gallerkrigen |
| --- |
| Axona – Sabis – Gergovia – Alesia |

**Slaget ved Gergovia** ble utkjempet i 52 f.Kr. ved Gergovia (dagens Gergovie, Frankrike). Slaget stod mellom den romerske republikk, ledet av prokonsul Julius Cæsar, og galliske styrker, ledet av Vercingetorix. Slaget ble vunnet av gallerne.
# Fattigdomsgrense

Kart som viser prosentandel av befolkningen som lever på mindre enn 1,25 USD om dagen, basert på estimat fra FN i årene 2000–2007.
**Fattigdomsgrensen** er det minste inntektsnivået som anses nødvendig for å oppnå en tilstrekkelig levestandard i et gitt land. Med andre ord er det betegnelsen på inntektsnivået der grensen går mellom å ha råd til å kjøpe alle ressursene som kreves for å overleve eller ikke. Folk som har en inntekt under fattigdomsgrensen har per definisjon ingen disponibel inntekt. I likhet med definisjonen av fattigdom er den offisielle eller vanlige forståelsen av fattigdomsgrensen i praksis betydelig høyere i utviklede land enn i utviklingsland.

Hvor denne grensen går er et omdiskutert emne, men en vanlig internasjonal definisjon på ekstrem fattigdom er å leve på under én amerikansk dollar om dagen, eller nærmere bestemt 1,08 USD justert etter kjøpekraftspariteten i 1993. I 2008 økte Verdensbanken grensen til 1,25 USD, etter kjøpekraftspariteten i 2005.

Fastsettelsen av fattigdomsgrensen gjøres vanligvis ved å finne de samlede kostnadene for alle essensielle ressurser som et gjennomsnittlig, voksent menneske forbruker på ett år. Denne tilnærmingen er behovsbasert siden en vurdering gis ut fra det minste utgiftsnivået som er krevd for å opprettholde et tålelig liv. Dette var det opprinnelige grunnlaget for fattigdomsgrensen i USA, som ble beregnet på en forenklet måte for å ta utgangspunkt utelukkende i matkostnader og blir oppdatert hvert år. I utviklingsland er boligkostnader vanligvis de dyreste av disse ressursene. Økonomer i slike land følger derfor nøye med på eiendomsmarkedet og boligprisene på grunn av deres sterke påvirkning på fattigdomsgrensen.

Individuelle faktorer brukes ofte til å gjøre rede for ulike forhold, for eksempel om man er forelder, eldre, et barn, gift etc. Fattigdomsgrensen kan bli justert hvert år.

Fattigdomsgrensen er nyttig som et økonomisk verktøy til å måle folks levestandard med og vurdere sosioøkonomiske reformer slik som velferd og arbeidsledighetsforsikring, som et ledd i fattigdomsbekjempelse verden over.

## Se også

* FNs tusenårsmål

## Referanser

## Eksterne lenker

* Nasjonal fattigdomsgrense – Globalis
* Fattigdom i Norge: Et hovedstadsproblem? Arkivert 29. januar 2011 hos Wayback Machine. – Statistisk sentralbyrå
* (en) Befolkning under fattigdomsgrensen i verdens land Arkivert 30. november 2015 hos Wayback Machine. - *The World Factbook*
# Handelsbalanse

**Handelsbalansen** (også kalt **nettoeksport** (**NX**)) er differansen mellom et lands eksport og import av varer og tjenester.

Handelsbalansen vises ofte slik i matematisk form (X = eksport, Q = import): NX WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

## Handelsbalansen i Norge

| År | Handelsbalanse i mill. |
| --- | --- |
| 2017 | 159 932 |
| 2016 | 141 882 |
| 2015 | 219 782 |
| 2014 | 346 581 |
| 2013 | 388 809 |
| 2012 | 427 691 |
| 2011 | 389 963 |
| 2010 | 329 772 |
| 2009 | 324 433 |
| 2008 | 433 367 |
| 2007 | 327 054 |
| 2006 | 371 188 |
| 2005 | 311 103 |
| 2004 | 228 795 |
| 2003 | 199 664 |
| 2002 | 196 521 |

Tall hentet fra Statistisk sentralbyrå

## Se også

* Bruttonasjonalprodukt
* Driftsbalanse

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Temperert klima

Verdenskart med varmtempererte klimasoner merket med grønt og kaldtempererte klimasoner med fiolett.
**Temperert klima** er et klima man finner geografisk mellom de arktiske og de subtropiske områdene, mellom de midtre breddegradene (23,5° til 66,5° nord-sør for ekvator), som strekker seg mellom tropene og polarområdene på jorden. Områder med temperert klima har oftest omtrent like lang sommer som vinter, men vinterens temperatur kan variere – noen områder med temperert klima har vintre som ikke er kaldere enn mai måned i Norge.

Disse sonene har generelt bredere temperaturområder gjennom året og mer tydelige sesongmessige endringer sammenlignet med tropiske klimaer, hvor slike variasjoner ofte er små og vanligvis bare har nedbørsendringer. I varmtemperert klima vil middeltemperaturen i den kaldeste måneden ligge mellom −3 og 18 ℃. Middeltemperaturen vil i den varmeste måneden ligge over 10 ℃.

Det maritime klimaet er påvirket av havet, som fører til forholdsvis små temperaturendringer gjennom året. I de tempererte sonene er vinden hovedsakelig vestlig, slik at de vestlige områdene av kontinentet stort sett har maritimt klima. Slike område omfatter vestlige Europa og vestlige deler av Nord-Amerika. I kaldtemperert klima eller *borealt* klima vil den kaldeste måneden ligge under −3 ℃, mens den varmeste måneden fortsatt er varmere enn 10 ℃. Noen områder med kaldtemperert klima har ekstremt kalde vintre, spesielt er dette tilfelle i Sibir og indre deler av Canada.

Det kontinentale klimaet finn man vanligvis i indre områder med varmere somre og kaldere vintrer. Avstanden til havet er den største årsaken til dette. I Nord-Amerika fungerer fjellkjeden Rocky Mountains som en stor mur som hindrer den maritime luft fra vest å komme inn over kontinentet. I Europa har en ikke tilsvarende fjellkjeder, og den maritime lufta kan trenge lenger inn på kontinentet.

Ideen om en temperert sone ble først lagt fram av den antikke grekeren Aristoteles. Han sa at jorda var delt inn i tre forskjellige klimasoner, basert på avstanden frå ekvator. Selv om dette var ei svært enkel inndeling, var ideen i seg selv riktig.

## Se også

* Tropisk klima
* Klimasone
* Klimatologi

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Temperate climate – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Verdens dokumentarv

Forsiden til originalmanuskriptet Henrik Ibsens «Et dukkehjem»
Lepramuseet i Bergen  Foto: Nina Aldin Thune
**Verdens dokumentarv** (eng. *Memory of the World register*) er UNESCOs register over unike dokumenter og samlinger i arkiv og bibliotek som er av stor verdi som dokumentarisk kulturarv, såkalte *verdensminner*.

## Historie

Under UNESCOs hovedkonferanse i 1991 uttrykte en rekke medlemsstater en uro over de nasjonalt verdifulle dokumentenes status. I 1992 startet derfor programmet *Memory of the World* (verdensminne). Formålet med programmet var å bevare og formidle verdifulle dokument i arkiv og bibliotek verden over. Dokumentene speiler et mangfold av språk, mennesker og kulturer og en del av minnene er svært skjøre og risikerer å bli ødelagt for ettertiden. Det finnes to lister, en liste over verdensminner og en liste over truede verdensminner. Programmets hovedmål er å legge til rette for bevaring av verdens dokumentarv, legge til rette for universell tilgang til dokumentarven, samt å fremme en verdensomspennende bevissthet om dokumentarvens eksistens og betydning.

## Norges dokumentarv

Utdypende artikkel: Norges dokumentarv

Den norske UNESCO-kommisjonen har oppnevnt en norske komité for verdens dokumentarv. I februar 2012 ble det etablert et nasjonalt register for Norges dokumentarv. Norsk kulturråd er sekretariat for arbeidet. Følgende verdensminner i Norge er listeført:

* Lepraarkivene i Bergen ved Bergen byarkiv, Medisinsk fødselsregister (UiB), Statsarkivet i Bergen og Lepramuseet St. Jørgens Hospital (2001)
* Originalmanuskriptene til «Et dukkehjem» av Henrik Ibsen ved Nasjonalbiblioteket i Oslo (2001)
* Roald Amundsens filmmateriell fra ekspedisjonen til Sydpolen ved Norsk filminstitutt, nå Nasjonalbiblioteket (2005)
* Thor Heyerdahls arkiv med manuskripter, publikasjoner, korrespondanse, fotografier, film og bibliotek ved Kon-Tiki Museet i Oslo (2011)
* Sophus Tromholts samlinger, fotografier av den samiske befolkning i Kautokeino 1882–1883, Universitetet i Bergen (2013).
* De Castbergske barnelover

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (fr) Offisielt nettsted

* (es) Offisielt nettsted

* (zh) Offisielt nettsted

* (en) Memory of the World Programme – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Selskapsskatt

**Selskapsskatt** er den skatt som bedrifter betaler av overskuddet.

## Bakgrunn

Selskapsskatten er basert på en bedrifts overskudd, og ulike land har forskjellige satser for selskapsskatt. Historisk har også nivået på selskapsskatt endret seg over tid. I 2021 ble en rekke land enig om en internasjonal norm for minste nivå på selskapsskatt, for å unngå såkalt skattekonkurranse, og det ble satt til 15 %. I tillegg til selskapsskatt kan myndighetene pålegge andre skatter og avgifter, som særskatt på såkalt grunnrente.

## Selskapsskatt i Norge

I Norge er per 2021 selskapsskatten på 22 % av en bedrifts overskudd, mens selskaper som faller under sokkelbeskatning (driver utvinning av olje- og gass) har en ekstra særskatt på 56 %, totalt 78 % skatt.

## Referanser

## Eksterne lenker

* «USA vil ha global selskapsskatt. Er det mulig?», fra nettstedet forskning.no