Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vietnams folkehær

Vietnams folkehærs flagg, basert på Vietnams flagg.
Emblem til folkehæren i Vietnam
**Vietnams folkehær** (også kjent som **Den nordvietnamesiske hær** før samlingen av landet i 1976) er Vietnams væpnede styrker. Den var en av de stridende parter i Vietnamkrigen, men må ikke forveksles med sine daværende allierte i Sør-Vietnam under Vietnamkrigen, den mer irregulære FNL. Imidlertid var FNL ifølge Hanois offisielle historieskrivning en del av Vietnams folkehær. Hæren består av bakkestyrker, marine, flyvåpen og kystvakt.

## Historie

Forløperen for folkehæren var *Den væpnede propagandaenhet for nasjonal frigjøring*, som ble grunnlagt av Hồ Chí Minh 22. desember 1944 for å kjempe mot den franske kolonimakten. Den ble da ofte referert til som Viet Minh.

I fredelige perioder har hæren blitt brukt som en del av landets arbeidsstyrke, dels for å forbedre Vietnams økonomi og infrastruktur, og dels for å styrke totalforsvaret ved å integrere de væpnede styrker og den vanlige arbeidsstyrken. Soldatene brukes særlig innen industri, jordbruk, fiske, skogbruk og telekommunikasjon.

## Organisasjon

Den vietnamesiske presidenten er øverstkommanderende for folkehæren, mens ministeren for nasjonalt forsvar fører oppsyn med dens operasjoner og med dens organer som generalstaben og logistikkavdelingen.

Hæren består av en nasjonal hovedstyrke og lokale styrker. Den har både stående styrker og reserver. I fredstid er de stående styrkene på et minimumsnivå, men er kampklare og driver kontinuerlig trening. Reservestyrkene er organisert på samme måte som den stående styrken, slik at de to delene lett kan fungere sammen ved behov.

## Referanser
# Sirkelsag

*Må ikke forsveksles med håndsirkelsag, en undertype av sirkelsager*
En håndsirkelsag brukt til kapping.
Dykksag, en spesiell type håndsirkelsag.
Informasjon om sirkelsagbladet
1. Luftkjøling til sagbladet
2. Maks omdreiningstall
3. Dimensjon (diameter og antall tenner)
En **sirkelsag** er en sag der et tallerkenformet skjærejern med tenner er montert på en roterende aksling. Avhengig av bruksområde, kan en finne den i lange medbringerbenker for tilsaging av bjelker og planker, eller som håndverktøy som også kan spennes fast i et mindre benkarrangement. Navnet sirkelsag brukes både om selve arrangementet og om sagbladene som kan kjøpes enkeltvis.

Det finnes også sager med forsterkede blader som kan skjære stein og andre harde materialer. De største av disse er gjerne montert på tralle, slik at bladet henger underst og arbeider nedover. Dybden av sagsporet bestemmes da ved å heve eller senke akslingen eller motoren.

De første sirkelsagene var avløsere til oppgangssager, og ble drevet med vannkraft gjennom et remskivearrangement i sagbruk. Innføringen av elektrisitet medførte at en ble uavhengig av å være nær vann, men en elektromotor kunne gjerne drive både sag og annet redskap som dreiebenk og båndsag m.m. ved hjelp av samme slags reimskiver.

Først da elektriske uttak ble mere vanlig, og elektromotorer ble rimeligere, ble det vanlig med små sager som kunne brukes nær sagt overalt. En del nyere sager er batteri-/ (akkumulator)drevne og dermed uavhengige av strøm på bruksstedet.

## Den første sirkelsagen

Første sirkelsagen kom i 1777 av Samuel Miller fra England. Han lagde sagbladet av en metallskive og lagde tenner rundt kanten. Han fant ut at det ble bedre resultater på emnet med høye hastigheter. Hans oppfinnelse ble senere brukt i sagbruk til å sage trelast og dette var starten på sirkelsagens historie.

## Historien om håndsirkelsagen

Oppfinneren Edmond Michel sto utenfor en sukkerrør plantasje i Louisiana i USA og så hvordan arbeiderne hogde seg igjennom tykke og robuste sukkerrør med macheter, han mente at det kunne være noe lettere redskap å arbeide med. Verkstedet i New Orleans startet han med å oppfinne en maskinell machete, han forstod at bladet måtte rotere og i 1923 ble han ferdig med første versjon. Han hadde oppfunnet verdens første elektriske håndholdte sag, og en New Orleans avis skrev om oppfinnelsen hans. Joseph W. Sullivan var på en reise fra Minneapolis til Florida, han arbeidet med landbruksutvikling og han så artikkelen i avisen. Han reiste til New Orleans for få tak i Edmond Michel. I 1924 hadde Edmond Michel og Joseph W. Sullivan oppfunnet verdens første håndsirkelsag som ble kalt for Skilsaw og selskapet heter i dag Skil.

## Se også

* Bygningssag
* Dykksag
* Skil
* Bordsirkelsag
* Gjærsag

## Referanser

* Historie | SKIL Arkivert 11. august 2014 hos Wayback Machine.
* Innovasjoner | SKIL Arkivert 11. august 2014 hos Wayback Machine.
* The History of the Table Saw | eHow
# Bitmap

Bitmap eller rastergrafikk passer godt for fotografiske bilder, og hvis man forstørrer utsnitt av det, f.eks. øyet, ser man tydelig at det består av små fargeblokker som kalles for piksler. Bildet er altså bygget opp som et rutenett av farger.
**Bitmap** er et engelsk datauttrykk som direkte oversatt betyr «kart over biter», det vil si et «rutenett av små biter», mens dets egentlige betydning er at et det er et grafikkformat for en datamaskin. Bitmap tilsvarer et likeværende uttrykk: Rastergrafikk. Siden begge begrepene er synonymer brukes de naturlig nok om hverandre.

## Forklaring

Innen billedbehandling på en datamaskin er bitmap en metode for å lagre digitale bilder. Et bilde blir delt opp i et finmasket nett av rader og kolonner. Hvert element i en gitt rad og kolonne kalles for en piksel (*fra engelsk pixel*) og som har sin egen spesifikke farge.

Eksempel på billedformat under Microsoft Windows og OS/2 som håndterer bitmap, er BMP. Det er et eldre format og består av like mye data som det som faktisk lagres på harddisken. Det er ingen komprimering i filformatet for å lage små datafiler. Formatet vokser proporsjonalt med størrelsen på bildet og fargedybden - til gjengjeld tapes ikke informasjon eller kvalitet når bildet lagres.

BMP-formatet er bare ett av mange bitmap- eller raster-formater. XBM, JPEG, TIFF, GIF og andre er også bitmap- eller rasterformater, men hvert har sine egne karakteristiske kvaliteter.

## Se også

* Rastergrafikk
* Bitmap files Arkivert 23. juli 2008 hos Wayback Machine.
# Z-film

En **Z- film** er en film som er en lavbudsjettsfilm og som har lavere kvaliteter enn en B-film. Begrepet oppstod på midten av 1960-tallet som en beskrivelse av filmer som unektelig ikke var A-filmer. Det ble snart brukt til å karakterisere lavbudsjettsfilmer med kvalitetsstandarder som var lavere enn B-filmer og endog såkalte C-filmer.

Autoritetsdata
# Akronym

Et **akronym** (fra gresk ἄκρος, *akros*, «øverst», «ytterst» og ονομα, *onoma*, «navn») er et initialord (forkortelse) som blir lest og uttalt som et vanlig ord, altså ikke bokstav for bokstav. Eksempler på vanlige akronymer er *laser*, *NATO*, *OPEC*, *radar*, *Benelux*, *Donbass* og *BRICS*.

Logo for NATO, en militærpolitisk allianse opprettet i 1949 for land i Europa og Nord-Amerika. Navnet er et akronym dannet av begynnelsesbokstavene i det offisielle navnet på engelsk: *North Atlantic Treaty Organization*, «Den nordatlantiske traktats organisasjon». Det leses som ett ord og ikke som enkeltbokstaver. På fransk er forkortelsen OTAN dannet av *Organisation du traité de l'Atlantique nord* og uttales omtrent «ota».
I eksempelet *laser* står bokstavene for «Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation», «forsterkelse av lyssignaler ved stimulert utstråling». *NATO* betyr «North Atlantic Treaty Organisation» (Atlanterhavspaktens organisasjon), mens *radar* betyr «RAdio Detecting And Ranging». *BRICS* er en samlebetegnelse på **B**rasil, **R**ussland, **I**ndia, **C**hina (Kina) og **S**ør-Afrika. Landene ble tidligere omtalt som *BRIC* før Sør-Afrika kom med i 2011.

Akronymer brukes oftere om grupper av land enn om enkeltstater. Et unntak var *FYROM*, som Nord-Makedonia ble kalt under Den makedonske navnekonflikten.

Akronymer kan inngå i nye ord og uttrykk: Laserskriver, folkelaser (=folkelaserskriver), fargelaser, radarpar, OPEC-land - også nye akronymer eller forkortelser, for eksempel *KNUAN* (Kampanjen Norge ut av Nato), *LBP* (Laser-Beam Printer, laserskriver), *CLJ* (Color LaserJet), *PowerPC* (Performance Optimization With Enhanced RISC – Performance Computing) og *PReP* (PowerPC Reference Platform).

I SMS-språket brukes en rekke akronymer som (iallfall foreløpig) ikke finnes i ordbøkene, for eksempel *smesse* om å sende SMS-er.

I forkortelser som DNB, DBS, NSB, BBS uttales bokstavene hver for seg, og disse er altså ikke akronymer.

Litterære akronymer kan være de engelske TANSTAAFL (*there ain't no such thing as a free lunch*) og ASAP (*as soon as possible*). I Hakkespettbevegelsen i tegneseriene om Donald Duck finner vi mange av dem som spøkefulle konstruksjoner, som «UFFAMEG» (*Udadlelig fin forvalter av makt, edelmot og godhet*) og «GRRR» (*Glimrende, raseren og råfin rekordhund*). At det siste var et akronym, viste seg da Donald titulerte en hund som «GRRR». Hunden trodde Donald knurret til ham - og knurret tilbake.

## Se også

* Rekursivt akronym
* Akrostikon

## Referanser

## Eksterne lenker

* GlobalAcronyms Arkivert 11. september 2019 hos Wayback Machine.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Infiltrasjonstaktikk

**Infiltrasjonstaktikk** er en manøver der infanteri kringgår og isolerer fiendtlige støttepunkt (altså *unnviker* strid) og fortsetter på dypet
av fiendens teig der tyngre bevæpnede styrker kan angripe fienden med tyngre våpen. Denne tanken om at angripende styrke omgår fienden i stedet for å angripe fikk etter hvert generelt stort gjennomslag i militær taktikk.

Taktikken ble utviklet av tyskerne under første verdenskrig og ble anvendt under 'operasjon Michel' på vestfronten i mars 1918 der såkalte *Stosstruppen* (støt-tropper eller stormtropper) ble satt inn for å løse opp den låste situasjonen med skyttergravskrig under våroffensiven i 1918. Militære beslutninger ble delegert ned til tropps størrelse, og enheter ble satt opp med tanke på ild og bevegelse. Taktikken hadde fremgang på taktisk nivå, men på denne tiden ble det for lite resursser til å omsette denne fremgangen til strategisk nivå. Skulle man lykkes her, behøvdes blant annet stridsvogner.

Infiltrasjonstaktikken ble doktrine i den tyske hæren under andre verdenskrig. Infiltrasjonstaktikk krever godt utdannede soldater og befal, og mekaniserte styrker med stridsvogner som tillemper infiltrasjonstaktikk er en av basiskomponentene i lynkrig.

## Se også

* Oppdragstaktikk

## Referanser
# Boksen går

**Boksen av**, eller **Boksen går**, («Kick the Can» på engelsk) er en klassisk barnelek som kan ha eksistert like lenge som menneskene. Det er en slags variant av gjemsel, og passer best om man er flere enn to som deltar.

Leken starter ved at en av deltakerne står med foten eller inntil en avtalt *boks* og teller til et avtalt tall. Det avtalte tallet er avhengig av hvor mange som er med, slik at alle som er med skal få tid nok til å finne seg et gjemmested. Når deltageren som er valgt til å telle har startet å telle, skal de andre gjemme seg. Når den som teller er ferdig, er oppgaven å finne de deltagerne som har gjemt seg, og å si vedkommendes navn på boks. Når den som talte sier "Petter på boks", må Petter komme seg frem til boksen før den som talte, hvis ikke er Petter fanget. Det smarteste er derfor å finne gjemmesteder som er i nærheten av boksen, slik at man kommer seg raskere til boksen enn den som teller. Dersom Petter når frem først og sier «Boksen går», frigjøres alle som før har blitt fanget, og leken starter på nytt. Leken er slutt når alle er fanget.

## Varianter

Det finnes flere lokale varianter og variasjoner man kan gjøre denne på. Ikke bare kan man endre på selve reglene for leken, men det finnes også mange måter å velge boks på. Det kan enten være en ting som står fast i naturen, for eksempel en transformatorboks, søppelkasse eller noe som ikke står fast, for eksempel en brusboks. Det finnes også varianter i form av hva den som er funnet skal gjøre i forbindelse med at han sier «Boksen går»; det kan være krav om at han skal ta på selve boksen, eller sparke i boksen. En annen variant er også hva man sier for å starte leken på nytt. Noen velger å si "Boksen går", andre vil gjerne bruke "Boksen av". Det går også an å gjøre leken om til et lagspill.

Uttrykket *Boksebrenner* er lokalt et uttrykk innenfor leken. Det forventes av den som *står* at vedkommende skal gå rundt og finne de andre. Men hvis personen som *står* ikke fjerner seg fra boksen, kalles dette for *boksebrenning* eller *ruging*.

## Referanser

Autoritetsdata
# Gatefotball

Gatefotball i Singapore
**Gatefotball** er fotball uten regler og med færre spillere. I gatefotball er det 1 målvakt og 3-4 utespillere.

En variant av gatefotball er enspretten, der ballen i utgangspunktet ikke kan sprette mer enn én gang og skal berøres av alle spillerne.
# Kongen befaler

**Kongen befaler** er en lek for 3 eller flere personer (som regel barn). Det engelske navnet på den tilsvarende leken er «Simon says».

## Beskrivelse

En person er *konge* og bestemmer hva som skal gjøres. Sier kongen «kongen befaler hopp», så må alle deltakerne hoppe. De som ikke gjør det er ute av leken. Hvis kongen derimot ikke sier «kongen befaler» først, men bare sier «hopp», skal kommandoen ikke utføres. Den som gjør det er ute av leken.
Den (eller de) som står igjen til slutt vinner og får være konge i neste runde.

Autoritetsdata
# Harpastum

Harpastum avbildet på romersk freske
**Harpastum** var et ballspill som ble spilt i Romerriket. Lite er kjent om spillets regler, men det virker som målet var å beholde ballen på egen banehalvdel. Spillet skal ha vært voldelig. Spillet ser ut til å være en romersk versjon av de antikke greske spillene faininda og/eller episkyros.

Spillet har overlevd i Firenze, der det nå er kjent som *calcio storico fiorentino*.

## Referanser

## Eksterne lenker

*
# Rullestolrugby

Rullestolrugby
**Rullestolrugby**, også kalt *quad rugby*, er et ballspill for mennesker som sitter i rullestol. Herrer og damer spiller på blandede lag, og idretten utøves som oftest innendørs eller på hardwoodunderlag utendørs. Røttene til idretten fins i ishockey og rullestolbasket, og spillet oppstod i Canada i 1977. Rullestolrugby ble i 2000 en paralympisk gren.

## Regler

For å få spille rullestolrugby internasjonalt må man ha vansker med å bevege eller være svak i minst tre lemmer (armer og ben). I Norge utøves idretten også av personer med mindre funksjonsnedsettelse på trening og i lokale/regionale turneringer, som ikke faller inn under det internasjonale klassifiseringssystemet. Det spilles på en bane som på mange måter ligner en vanlig basketballbane med midtsirkel og målområde. Det kan være maksimalt fire personer fra hvert lag på banen samtidig. For at et lag skal skåre poeng skal en person på laget, med ballen i klem mellom knærne eller i hendene, ta seg over motstandernes mållinje. En spiller kan ha ballen i maksimalt 10 sekunder før den må stusses eller passes videre til en lagkamerat. Kontakt mellom rullestolene er tillat, og er en viktig del av spillet, men uforholdsmessig tøffe taklinger, for eksempel påkjørsel bakfra, er ikke lov. Direkte fysisk kontakt mellom spillerne skal ikke forekomme.

## Klassifikasjonssystemet

Alle spillere klassifiseres etter funksjonsnivå på en poengskala som går fra 0,5 til 3,5, hvor de som har mest nedsatt førlighet får lavest poeng. Summen av poeng for et lags spiller på banen kan ikke overstige 8.Klassifiseringen foretas av personell med en eller annen form for medisinsk utdanning, for eksempel leger eller fysioterapeuter.

## Dommere og sekretariat

Kamper spilles med to dommere, og sekretariat som styrer resultattavlen, 40-sekunders klokke og skriver protokoll fra kampen.

## Rullestolrugby i Norge

Det paralympiske piktogrammet for rullestolrugby
Det er i dag fem klubber som utøver rullestolrugby i Norge. Til tross for det lave antallet klubber har Norge også et landslag.

## Referanser
# Kanopolo

Fra EM i kanopolo 2017.
**Kanopolo** også kjent som **kajakkpolo** er en av grenene innen padling. Idretten kombinerer ballferdigheter med et fysisk lagspill, der lagtakikk og posisjonsspill er like viktige som individuell hurtighet og fysisk form.

Hvert lag består av fem spillere på banen (i tillegg til inntil tre innbyttere), som konkurrerer om å score i motstanderens mål, som er opphengt to meter over vannflaten. Ballen kan kastes med hånden eller slås med padleåren for å sentre til medspillere eller skyte på mål. Banene kan settes opp i svømmebassenger eller på andre områder med stille vann, og skal måle 35x23 meter

Kajakkene er spesialutviklet for polo og er raskere og lettere enn vanlige kajakker. Årene er også lettere og utformet med tanke på både trekkraft og ballkontroll, med avrundede blad av sikkerhetshensyn. Støtfangere i baug og akter, kroppsbeskyttelse, hjelm og ansiktsbeskyttelse er påkrevd av sikkerhetshensyn.

## Referanser
# Fistball

Fra en fistballkamp.
En serve i en fistballkamp.
Steve Schmutzler i en smash.
**Fistball** er en ballsport med fem spillere på hvert lag. Sporten ligner på volleyball, og spilles både utendørs om sommeren og innendørs om vinteren.

## Spillet

Fistball spilles på en bane med nett mellom. Ballen slås over nettet, men til forskjell fra volleyball kan spillerne kun slå ballen med knyttet neve, ikke flat hånd. Man kan slå ballen med knyttneven eller armen. Motstanderlaget kan slå ballen inntil tre ganger før ballen må slås tilbake til det andre laget, og ballen kan være i bakken én gang mellom hver gang en spiller slår den. Laget vinner poeng dersom det andre laget ikke greier å få ballen tilbake over nettet på maks tre slag, eller dersom det andre laget gjør en feil, som å berøre nettet.

## Poeng

Kampen vinnes når et lag har vunnet tre sett. For å vinne et sett må et lag score 11 poeng og vinne med minst to poeng, dvs. 11-9. Dersom stillingen er 10-10 i poeng så må et lag score 12 poeng for å vinne, f.eks. 12-10 eller 13-11. Laget vinner likevel uansett når det når 15 poeng, så 15-14 er en gyldig poengstilling for å vinne et sett.

## Mesterskap

Det arrangeres flere internasjonale konkurranser i fistball:

* Verdensmesterskapet i fistball
* Europamesterskapet i fistball
* Asia- og stillehavsmesterskapet mesterskapet i fistball
* Verdenslekene (World Games)

## Referanser
# Muhamed Mehmedbašić

| Muhamed Mehmedbašić |
| --- |
|  |
| Født | 1886 Stolac (Østerrike-Ungarn) |
| Død | 29. mai 1943   Sarajevo Drept av Ustaše |
| Beskjeftigelse | Revolusjonær, tømrer, aktivist  |
| Medlem av | Unge Bosnia |
|

---

Muhamed Mehmedbašić på Commons |

**Muhamed Mehmedbašić** (født 1886 i Stolac, død 29. mai 1943 i Sarajevo) var en Bosnisk revolusjonær og konspiratør i relasjon til attentatet mot erkehertug Franz Ferdinand av Østerrike.

Muhamed Mehmedbašić ble som den eneste impliserte ikke tatt til fange og unnslapp til Montenegro, hvor han skrøt offentlig med sin deltakelse i attentatet. Det endte med at montenegrinerne måtte sette han i fengsel. Østerrike-Ungarn forlangte ham utlevert, noe som satte Montenegro i en ubehagelig situasjon da man ikke ønsket å komme i konflikt med den lokale serbiske befolkningen. Det lyktes imidlertid Mehmedbašić å bryte ut av fengselet og unnslippe og dermed var problemet fra Montenegros synspunkt løst. Etter denne episoden gikk han under jorden og holdt seg skjult. I 1917 ble han sammen med lederen av *Den svarte hånd* Dragutin Dimitrijević Apis fengslet for et mordkomplott mot den serbiske prinsregenten Aleksandar Karađorđević og idømt 15 års fengsel. I 1919 fikk han amnesti og vendte tilbake til Sarajevo, hvor han levde beskjedent som gartner og snekker. Han døde under andre verdenskrig.
# Milliard

Én **milliard** er det samme som det naturlige tallet 1 000 000 000, 109 eller tusen millioner.

Det finnes to systemer for betegnelser på store tall, begge har sin opprinnelse i Frankrike:

* Det lange (*échelle longue*), som er det systemet vi bruker i Norge.
* Det korte (*échelle courte*), hvor *billion* er ordet for det som på norsk kalles milliard.

Britene har stort sett benyttet den lange formen, mens en i USA har brukt den korte. De to systemene har derfor også blitt kalt britisk og amerikansk system. I Storbritannia benyttes imidlertid nå i stadig større grad formen *billion* for en milliard.

## Se også

* Den korte og den lange skalaen for store tall

## Eksterne lenker

* How many is a billion? Arkivert 2. september 2011 hos Wayback Machine. i *Oxford Dictionaries*; besøkt 2. juni 2011.
* Chan, Sam C.: A Billion is a Billion?; besøkt 2. juni 2011.
# The London Gazette

| *The London Gazette* |
| --- |
|  |
| Land | Storbritannia |
| Type | Dagsavis, lysningsblad |
| Format | Fullformat |
| Frekvens | 1 dag |
| Grunnlagt | 7. november 1665; **error: first parameter cannot be parsed as a date or time.** |
| Eier(e) | Storbritannias regjering |
| Utgiver | Office of Public Sector Information  |
| Språk | Britisk-engelsk, engelsk |
| Hovedkontor | Oxford |
| ISSN | 0374-3721 |
| Nettsted | www.thegazette.co (en; 2014–) |
|

---

The London Gazette på Commons |

Faksimile av *The London Gazette* fra 3.–10. september 1666 med rapport om brannen i London
The London Gazette er et av den britiske regjeringens offisielle lysningsblader, og det viktigste blant disse i Storbritannia. Den hevder å være den eldste fortsatt eksisterende engelske nyhetsavisen og den eldste som fortsatt blir utgitt i Storbritannia etter først gang å ha blitt publisert den 7. november 1665 under navnet *The Oxford Gazette*. Denne påstanden kan også bli gjort av *Stamford Mercury* og *Berrow's Worcester Journal* ettersom *The London Gazette* ikke er en konvensjonell nyhetsavis som har nyheter og heller ikke har noen stor sirkulasjon.

Andre offisielle nyhetsaviser fra den britiske regjering er *The Edinburgh Gazette* og *The Belfast Gazette*, som bortsett fra å reprodusere bestemt materiale av nasjonalt interesse allerede utgitt i *The London Gazette*, inneholder disse publikasjonene informasjon av særlig interesse for henholdsvis Skottland og Nord-Irland.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) The London Gazette – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* *London*, *Edinburgh* og *Belfast Gazetter* offisielt nettsted
# Alternate reality game

Et **alternate reality game** (ARG) eller **alternativ virkelighetsspill** er et spill eller en lek som spilles ut i den virkelige verden. En målsetning med spillet er ofte å svekke eller viske ut grensen mellom virkeligheten og spillet. Deltakerne forholder seg både til hverandre og til karakterer som er kontrollert av arrangørene. Et ARG involverer ofte utfordringer, oppgaver og gåter som må løses for å nå målet.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.

Autoritetsdata