Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Google Art Project

| Google Art Project  |
| --- |
|  |
|  |
| Skaper(e) | Google |
| Utvikler(e) | Google |
| Distributør(er) | Google Play, App Store |
| Utgitt |  Februar 2011 |
| Plattform | Android, iOS |
| Nettsted | artsandculture.goog... (en) |
|

---

Google Art Project på Commons |

**Google Art Project** er en samling høyoppløslige fotografier av kunstverk fra gallerier og museer over hele verden, sammen med virtuelle besøk i utstillingene der kunstverkene hører hjemme. Prosjektet ble lansert i februar 2011 av Google, og presenterer verk i Tate Gallery, London; the Metropolitan Museum of Art, New York City; Uffizi, Firenze og Munchmuseet i Oslo.

De virtuelle galleri og museumsbesøk bruker Googles Street View technology.

Per 2012 er 151 kunstmuseer representert.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell blogg

* (en) Google Art Project – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Google Art Project – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Google Arts & Culture på Facebook

* (en) Google Arts & Culture på GitHub

* Google Arts & Culture på Instagram

* Google Arts & Culture på YouTube

* Google Arts & Culture på X (tidligere Twitter)
# Google Desktop

**Google Desktop** var en tjeneste utviklet og lansert av internettselskapet Google. Brukeren kunne anvende Google Desktop til å søke etter innhold på sin egen PC.

Den kunne søke i loggene til flere typer programvare, deriblant Outlook Express, Microsoft Word, Microsoft Excel, Microsoft PowerPoint, Internet Explorer, PDF-filer, bilder, Mozilla Firefox og Mozilla Thunderbird.

Tjenesten ble avviklet i september 2011.

## Se også

* Google

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# iGoogle

| IGoogle  |
| --- |
|  |
| Skaper(e) | Google Søk |
| Utvikler(e) | Google |
| Nettsted | www.google.com |

**iGoogle** (også kalt Google Personalized Homepage og Google IG) var en AJAX-basert startside eller personlig nettportal som var utviklet av internettselskapet Google.

Tjenesten ble tilbudt av Google i konkurranse med Netvibes, Pageflakes, My Yahoo!, MySurfPad og Windows Live Personalized Experience.

iGoogle kunne tilpasses slik at brukeren kunne legge til nyheter, bilder, vær og andre ting fra nettet på siden. Prosjektet ble opprinnelig lansert i mai 2005.

iGoogle ble avviklet i 2013.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* Offisiell blogg

Autoritetsdata
# Nexus 5X

**Nexus 5X** (kodenavn *Bullhead*) er en smarttelefon laget av LG. Den er utviklet i samarbeid med Google, og er en del av Nexus-serien. Den ble vist frem 29. september 2015 sammen med Nexus 6P, og er etterfølgeren til Nexus 5.

## Spesifikasjoner

### Maskinvare

Nexus 5X har en Snapdragon 808-prosessor med 2 GB RAM, og enten 16 eller 32 GB med intern lagring. Batteriet har en kapasitet på 2700 mAh, med en USB-C-inngang for lading og dataoverføring. Kameramodulene blir laget av Sony (Sony ExmorR IMX 377). Det bakovervendte kameraet har 12.3 megapiksler, med en apertur på f/2.0 og et autofokus-system som bruker IR-lasere. Det kan filme i 4K, samt sakte film i 120fps. Frontkameraet har 5 megapiksler og en apertur på f/2.4.

Fingeravtrykkssensoren, med navnet *Nexus Imprint*er ved midten av enheten, under kameraet. Skjermen er en 5,2 tommers skjerm med en oppløsning på 1,920 x 1,080 piksler (424 ppi).

### Programvare

Telefonen kjører Android versjon 6.0 «Marshmallow».

### Design

Fargevalgene er karbonsvart, kvarts og hvit.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Nexus 5X – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Odnoklassniki

| Odnoklassniki |
| --- |
|  |
| Nettsted | ok (mul) odnoklassniki |
| Type nettsted | Nettsamfunn, nettsted, nettsamfunn  |
| Tilgjengelige språk |
15 oppføringer
armensk aserbajdsjansk engelsk georgisk rumensk russisk kasakhisk tyrkisk ukrainsk usbekisk belarusisk tatarisk kirgisisk tysk tadsjikisk |
| Eier(e) | VK privateid aksjeselskap |
| Lansert | 4. mars 2006 |
| Programmeringsspråk | PHP, JavaScript, Programmeringsspråket Java |
| Alexa | 53 (oktober 2023), 49 (6. september 2017), 48 (29. november 2017), 49 (16. desember 2017) |

**Odnoklassniki**, **OK.ru** (russisk: Однокла́ссники (norsk: klassekamerater) er en sosial nettverkstjeneste for klassekamerater og gamle venner. Det er spesielt brukt i Russland og tidligere sovjetiske republikker. Nettstedet ble utviklet av Albert Popkov og lansert den 4. mars 2006.

Nettstedet har idag over 200 millioner registrerte brukere og 45 millioner unike besøkende daglig. Brukere må være minst syv år gamle for å opprette en konto. Omsetningen i første kvartal av 2008 for Odnoklassniki var på 3,3 millioner dollar. Odnoklassniki er det nest mest populære sosiale nettverk i Russland, bak VK (VKontakte), men foran Facebook, som ligger på 3. plass.

## Teknologi

Serveren for odnoklassniki.ru befinner seg i Moskva. Programmeringsspråket på nettstedet er Java, og det viktigste språket som brukes for nettstedets innhold er russisk. Nettstedet bruker Apache Tomcat webserver.

## Referanser
# Stage6

Stage6 logo
**Stage6** var en videodelingsside eid og styrt av DivX, Inc., der brukere kunne laste opp, dele, og se videoklipp. Stage6 var forskjellig fra andre videotjenester ved at den tillot streaming av høykvalitetsvideo som var kodet med DivX- og Xvid-kodeker.

Siden forlot aldri betastatus og ble lagt ned den 29. februar 2008 på grunn av DivX' manglende evne til å finansiere tjenesten.

## Historie

Stage6 ble laget i 2006 av DivX og var da lik andre videodelingssider som YouTube i og med at man kunne se video som var lastet opp av alle som registrerte seg. 24. juli 2007 kunngjorde DivX at de ville skille ut Stage6 som et eget firma fra resten av DivX. Med-grunnlegger og styreleder Jordan Greenhall ville da endre sin daværende rolle som administrerende direktør, til å administrere Stage6, noe som, hvis gjennomført, ville skje senere i 2007. Men 28. februar 2008 kunngjorde Stage6 at det ville legges ned. Dagen etter, 29. februar 2008, ble Stage6 redusert til kun forsiden hvor det stod, blant annet, at brukerne burde migrere til Veoh, en annen videodelingsside liknende Stage6.

## Tekniske detaljer

Stage6 godtok DivX- og Xvid-kodede filer med en oppløsning på opptil 1080p60, som er bedre enn DVD-kvalitet. Opplastningsgrensen per fil var på 2GB, og nedlastingshastigheten kunne komme opp i over 16 Mbit/s.

Videoavspilling var basert på DivX-codec’en, og krevde at brukerne lastet ned og installerte en nettleser-plug-in før de kunne spille av filer. Siden DivX-spilleren var designet spesielt for videoer streamet i ekstremt høy kvalitet, kunne man se høyoppløsningsfilmer med relativt lav CPU-bruk.

Nedlastede videoer kunne også bli spilt av med tredjepartsspillere (som f.eks. Windows Media Player), hvis en MPEG-4-dekoder var installert. Alternativt kunne man bruke mediaspillere som VLC eller MPlayer med de korrekte plug-ins. Enkelte nedlastede filer kunne også spilles av med en PlayStation 3 eller Xbox 360 ved å omformatere filen fra .divx til .avi.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Stage6 - videodelingsside designet for å demonstrere DivX codec, stage6.com
* DivX.com - nettside, divx.com

Autoritetsdata
# Essay

Et **essay** er en tekst som stiller spørsmål ved kjente forestillinger eller aktuelle saker.

Essay-sjangeren i fransk og norsk tradisjon skiller seg fra det engelske essayet (som ligner mer på en norsk skoleartikkel). Det norske essayet prøver ut en original tanke eller en spesiell synsvinkel på en sak, men behandler temaet saklig. I motsetning til artikkelen trenger imidlertid ikke essayet å se saken fra så mange sider, men man kan velge å forsvare en subjektiv mening ensidig. Som regel er norske essay underholdende og utfordrende i stilen, selv om setningene er fullstendige. Mens kåseriet gjerne er muntlig i formen og ironiserende i innholdet, er essayet skriftlig i formen og mer direkte filosoferende i innholdet. Derfor har det norske essayet mer til felles med avisenes kronikker, enn de humoristiske radiokåseriene.

> «Essayet er en metasjanger. Det handler om å stoppe opp og vurdere hva du holder på med. Dersom jeg skriver en avhandling om et emne, så kunne jeg plutselig stoppe midt ute i avhandlingen og si: Men stopp lite grann nå, det har vært et forferdelig vær i dag, og jeg lurer på om jeg skal skrive videre. Idet jeg skriver slik, blir jeg essayist. Da har jeg fått vist at jeg selv er til stede i teksten, og slik sett nærmer essayet seg lyrikken og fortellingen. Essayet er den viktigste litteraturformen i vårt samfunn. Det er den jeg tror mest på. Essayet er den sakprosaformen som tør å innrømme at den er kunstig. Den er altså kunstprosa.»
>
>
> Georg Johannesen
>
>

Ordet «essay» kommer fra det franske «essai» (forsøk) eller «essayer» (forsøke); sjangeren fikk sitt navn fra *Les Essais*, en bok som den franske forfatteren Michel de Montaigne gav ut i 1580.

## Forskjellige typer

### Personlig essay

Det personlige essayet skrives i jeg-form og bygger ofte på personlige erfaringer og refleksjoner. Essayet er heller ikke ensidig argumenterende eller misjonerende. Ofte er det vanskelig å se hva essayisten ‘egentlig’ mener. I essaysjangeren er det akseptert med ‘sidesprang’ fra hovedemnet, i form av innfall og digresjoner. I motsetning til kåseriet er essayet som regel ikke humoristisk, men det kan inneholde et snev av ironi, og det skal jevnt over være saklig, fordi essayet er en sakprosatekst. En kan kanskje si det slik at mens kåseriet har som mål å underholde og more, har essayet mer som formål å vekke til ettertanke.

### Saksessay

Forfatteren av saksessayet setter selve saken i sentrum, mens forfatteren selv trer mer i bakgrunnen. Saksessay kalles også formelt essay eller vitenskapelig essay. Det saklige essayet har mye til felles med en skoleartikkel (leksikonartikkel), selv om det ikke her er et krav om objektivitet.

## Litteratur

* Tor Eystein Øverås (red.) *Hva er et essay?*, Gyldendal 2014 ISBN 9788205475632

## Referanser

## Eksterne lenker

* Informalt essay (personlig essay); fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
* Formalt essay; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
# Request for comments

**Request for comments** (**RFC**, «anmodning om kommentarer») er en type dokumenter fra Internet Engineering Task Force (IETF), som utvikler standarder for Internett, og Internet Society (ISOC), en internasjonal organisasjon som arbeider for å fremme bruk og tilgang til Internett. En RFC er en rent elektronisk publikasjonsserie som benyttes til å publisere IETFs standarder for Internett, bestående av tekniske og organisatoriske notater. Disse dekker mange aspekter av data og nettverk, inkludert protokoller, prosedyrer, programmer og konsepter, men også notater, diskusjoner og tidvis humor.

## Referanser

## Eksterne lenker

* RFC Editor
* RFC Frequently Asked Questions
* RFC Database
* RFC Errata
* RFC Index (plaintext)
* Offisielle RFC-standarders status
* RFC Monitor – Automatisk E-postvarsling for nye RFC'er
* RFCs fra IETF
* Viktige RFCer
* RFC sortert på kategori
* RFC-Archive.org
* RFC Index
* RFC-søk i HTML-format
* Fullindekserte RFCer

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Hullemaskin

To-hulls hullemaskin
En **hullemaskin** er en innretning til å lage hull i papirark, slik at arket kan settes inn i en ringperm.

Hullplasseringen varierer fra land til land, avhengig av hvilken standard for ringpermer som benyttes, og alt fra to til fire hull forekommer. I alle tilfelle er hullplasseringen symmetrisk om midten av arkets ene side.

I Norge benyttes standarden ISO 838. To hull med diameter 6±0,5 mm plasseres 80±0,5 mm fra hverandre og 12±1 mm fra arkets kant. ISO 838 benyttes i de fleste europeiske land, men ikke i Sverige, og heller ikke i Nord-Amerika.

En 4-hulls utvidelse av ISO 838, som dog ikke spesifiseres i selve standarden, er også vanlig for å gi en mer stabil innbindning. Denne hullplassering kalles ofte for 888, ettersom de tre hullavstandene alle er 8 cm. En del hullemaskiner tilpasset ISO 838 har en markering som gjør det mulig å benytte dem for 888-systemet, ved at man lager 2 + 2 hull i arket. Firehullspermer brukes bl.a til permer for sikkerhetsinformasjon som HMS og brannberedskap, da ark med to hull lettere revner eller blir utslitt rundt hullene ved bruk.

I Sverige brukes et 4-hullssystem som går under navnet triohålning. Dette er en nasjonal de facto-standard for Sverige. Hullavstand for de indre hullene er 70 mm og de ytre hullene er 21 mm lengre ut. (Navnet "Triohålning" kommer fra tre oppfinnere som tok patent på en ringperm kalt "Triopärmen" i 1890)

I Nord-Amerika brukes et trehullssystem med 108 mm hullavstand (4 1/4 tommer) og et tohullssystem med 70 mm hullavstand (2 3/4 tommer).

## Referanser

Autoritetsdata
# ISO/IEC 10646

**ISO/IEC 10646** er en ISO- og IEC-standard for tegnsettkoding. Den blir vedlikeholdt av den tekniske komiteen ISO/IEC JTC1 WG2.

Siden 1991 har repertoaret i ISO/IEC 10646 og Unicode vært identisk. Tillegg til standarden (standarden kan ikke endres, bare utvidet) må bli godkjent både av Unicode-konsortiet og av JTC1 WG2.

Autoritetsdata
# Pong

| *Pong* |
| --- |
|  |
| Utvikler | Atari  |
| Utgiver | Atari |
| Skaper | Allan Alcorn |
| Designer | Allan Alcorn |
| Plattform | arkademaskin |
| Utgivelse | 29. november 1972  |
| Sjanger | Sportssimulasjon  |
| Modus | Delt-skjerm-flerspiller, flerspiller |
| Del av en serie |
| *Atari 2600* → |

Pong (ofte skrevet som *PONG*) er et todimensjonelt sportsspill som simulerer bordtennis. Det er et videospill som opprinnelig ble lansert som et arkadespill til spilleautomater av Atari 29. november 1972. Spillet er oppkalt etter lyden som kommer når en bordtennisball blir slått.[*trenger referanse*] Pong var et av de første videospillene i hele verden, og det første som oppnådde stor popularitet på både spilleautomater og hjemmekonsoller.

Etter den opprinnelige utgaven av spillet ble laget, har det blitt utviklet utallige versjoner av Pong, for mange forskjellige plattformer, og spillet anses nå som en klassiker. Gjennom en avtale med Atari utviklet Bally Gaming and Systems en spilleautomat-versjon av spillet.

## Spillet

Spilleren kontrollerer en racket i spillet som kan beveges vertikalt, og kan spilles enten mot datamaskinen eller mot en annen spiller som kontrollerer den andre racketen. Spillerne bruker racketene til å slå ballen frem og tilbake. Målet i spillet er å nå elleve poeng før motstanderen. Man får poeng ved å slå ballen forbi motstanderens racket.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Pong* hos MobyGames

* (en) *Pong* på Internet Movie Database

* (en) *Pong* hos Giant Bomb

* (en) *Pong* hos Internet Game Database

* (en) *Pong* hos GameSpot

* (en) *Pong* hos GameFAQs

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Gensløyd

Elementer av gensløyd
**Gensløyd**, *genspleising*, eller *genmodifisering* (*genetisk modifisering*, GM) omfatter endring av arveanleggene i en organisme: flytning av gener fra én organisme til en annen. Det er en teknikk for å endre arveanlegg, det vil si at eventuelle avkom vil få samme endring. Ordet genmanipulasjon betyr det samme, men er et verdiladet begrep da «manipulasjon» oppfattes som en umoralsk eller uetisk hensikt. Gensløyd er et norsk begrep ved at prosessen ofte innebærer å plukke fra hverandre deler av et DNA-molekyl og spleise delene sammen på en annen måte.

Gensløyd er en mer avansert måte å foredle på; ved tradisjonell foredling kan man ikke kun ta de gode gener og velge bort de dårlige. Ved gensløyd er man i stand til å velge ut bestemte egenskaper og sette dem inn i en annen art eller plate. I teorien er det mulig å genspleise en plante og et dyr, men det er ennå vanskelig ettersom jo mindre de to har til felles, desto mindre er sannsynligheten for at de vil være i stand til ta de nye celler til seg.

Ved gensløyd endres genene slik at genenes egenskaper også endres. Hvis man eksempelvis ønsker flere vitaminer i maten eller at maten skal holde seg lengre enn normalt setter man inn et gen som gjør at maten får disse egenskapene. Grunnen til at det er mulig ved hjelp av gensløyd å flytte gener fra mennesker, dyr, planter, og bakterier er at disse er laget av de samme stoffer. I Europa er det utbredt en forsiktig holdning til gensløyd, mens andre land, eksempelvis USA, har tatt i bruk genetisk modifisering i stor skala. Norge følger på dette området en forsiktighetsstrategi som kalles «føre var»-politikk.

## Se også

* Genetisk modifisert organisme
* Genteknologi

## Litteratur

* British Medical Association (1999): *The Impact of Genetic Modification on Agriculture, Food and Health*. BMJ Books. ISBN 0-7279-1431-6.
* Donnellan, Craig (2004): *Genetic Modification (Issues)*. Independence Educational Publishers. ISBN 1-86168-288-3.
* Morgan, Sally (2003): *Superfoods: Genetic Modification of Foods (Science at the Edge)*. Heinemann. ISBN 1-4034-4123-5.
* Smiley, Sophie (2005): *Genetic Modification: Study Guide (Exploring the Issues)*. Independence Educational Publishers. ISBN 1-86168-307-3.
* Zaid, A; H.G. Hughes, E. Porceddu, F. Nicholas (2001): *Glossary of Biotechnology for Food and Agriculture – A Revised and Augmented Edition of the Glossary of Biotechnology and Genetic Engineering* Arkivert 26. oktober 2007 hos Wayback Machine.. Tilgjengelig på engelsk, fransk, spansk, kinesisk, russisk, polsk, arabisk eller vietnamesisk. Roma, Italia: FAO. ISBN 92-5-104683-2.

## Eksterne lenker

* Forskning.no: Positive til bioteknologi
* Forskning.no: Genmodifisert mat (artikkelsamling)
* Genmodifiering eller manipulering? (Bioterm) (svensk)
# Makrellhai

| Makrellhai
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Isurus oxyrinchus* Rafinesque, 1810 |
| Populærnavn |
| makrellhai, makohai |
| Hører til |
| håbranner, haier og skater, bruskfisker |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | havet
 |
| Utbredelse:
 |  |
|  |

 *Isurus oxyrinchus*
**Makrellhai** (*Isurus oxyrinchus*) er en hai som finnes i Atlanterhavet og ferdes oftes på åpent hav eller i nærheten av overflaten. På oppsiden er den blå. Buken er hvit. Makrellhaien i Atlanterhavet er den ene av to arter makrellhaier eller makohaier, den andre arten er isurus paucus befinner seg i Stillehavet og Det indiske hav. Begge tilhører håbrannfamilien (Isuridae)

Makrellhai har i noen tilfeller blitt registrert i kyststrøk. Den kan bli opptil 4,5 m lang og er nært beslektet den mer kjente hvithaien. Normallengde er 2–3 meter og normalvekt er 60–400 kg. Statistikk fra *International Shark Attack File* har registrert åtte uprovoserte haiangrep fra denne arten i løpet av mer enn 400 år, mellom 1580 og 2007, hvorav to dødelige.

I 2005 ble det funnet halvt oppspiste seler og niser, sørøst i England. Man tror det kan ha vært en makrellhai som sto bak, selv om disse er sjeldne i Nordsjøen. Engelske myndigheter gikk da ut med advarsler til personer som oppholdt seg langs kysten. En hai som ble filmet i 2007 ved en plattform på Ulafeltet på norsk sokkel i Nordsjøen ble antatt å være en makrellhai, men eksperter fastslo senere at det var en håbrann..

I det siste  har det gått ut advarsler til fiskere i Norge, spesielt til personer som oppholder seg i mindre båter utenfor kysten.[*trenger referanse*]

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *makrellhai* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *makrellhai* i Encyclopedia of Life

* (en) *makrellhai* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *makrellhai* hos Artsdatabanken

* (en) *makrellhai* hos FishBase

* (en) *makrellhai* hos Fossilworks

* (en) *makrellhai* hos Fossilworks

* (en) *makrellhai* hos ITIS

* (en) *makrellhai* hos NCBI

* (en) *Kategori:Isurus oxyrinchus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Isurus oxyrinchus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
# Bladgull

*Phra Sri Rattana Chedi* i (Bangkok, Thailand) er overtrukket med bladgull
**Bladgull** har vært i bruk siden antikken, og blir framstilt av legeringer med høyt gullinnhold. Det kan bli hamret ut til en ekstremt tynn folie, ned mot om lag 100 – 1000 atomlag tynt. Et gram gull kan ved en tykkelse på 100 nm dekke en flate på om lag  0,5 m².

Bladgull blir brukt til å få ikke-metalliske gjenstander til å se ut som om de er av gull. Det kan bære forgylling av lær i bøker eller møbler, eller motivelement i malerier, for eksempel ikon, eller forgylling av bilderammer av tre.

Bladgull er ikke giftig, og kan inngå i visse eksklusive matretter.

Produksjon av elastisk gullfolie i Kanazawa, Japan
# Kulør

**Kulør** er en egenskap ved farger, slik de oppfattes av øyet. Kuløren angir fargetonen som framkommer når øyets primærfarger rødt, grønt og blått opptrer med ulik intensitet. Ulike kulører oppfattes som kvalitativt forskjellige farger. Dersom rødt, grønt og blått opptrer med samme intensitet, vil det oppfattes som fravær av kulør (grått). Kulørene framstilles ofte i en fargesirkel.

Flere vanlige fargemodeller (HSL, HSV og HVC) har kulør som en av tre komponenter.

Den intuitive oppfattelsen av kulør kan knyttes til lysets bølgelengde i det elektromagnetiske spekteret ved begrepet dominerende bølgelengde.
# Løsning (kjemi)

Koksalt (NaCl) som løses i vann
I kjemien er en **løsning** en blanding av to eller flere stoffer i væskefase eller fast fase. Av praktiske hensyn kaller man gjerne ett (eller flere) av stoffene for løsemiddel, og de resterende stoffene betegnes som *løst stoff*. Dersom mengden av løst stoff er lite, sammenliknet med den totale mengden løsning, sier man at man har en **fortynnet løsning**.

## Se også

* Løselighet
* Konsentrasjon (kjemi)

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Kunstgalleri

Et **kunstgalleri** er et visningssted for kunst. Begrepet kunstgalleri brukes både om offentlige gallerier, som viser faste utstillinger av egne samlinger, og om private gallerier, som er kommersielle bedrifter som selger billedkunst. Begge typen gallerier har temporære utstillinger som også viser innlånt kunst.

## «Galleri» på norsk

I norsk språkbruk er det likevel vanligst å bruke begrepet «kunstgalleri» om virksomheter som også selger kunstverk, og som i tillegg til visning har salg av kunst som sin hovedbeskjeftigelse. Et kunstgalleri blir da et motstykke til et kunstmuseum, siden museet har som hovedoppgave å ta vare på og vise kunst, og ofte også å drive forskning på kunst. Således vil det norske begrepet «kunstgalleri» ikke fullt ut tilsvare andre språks tilsvarende begreper. Eksempelvis er National Gallery og National Portrait Gallery i London, National Gallery of Scotland i Edinburgh, og Galleria degli Uffizi i Firenze samt Galleria Borghese i Roma, institusjoner som vi på norsk vil omtale som **kunstmuseer**.

I Norge brukes «(kunst)galleri» i regelen av virksomheter som driver kommersielt salg av kunst, som for eksempel Galleri Haaken, RAM galleri, Sykkylven Kunstgalleri og Tranøy Galleri.

### Utenlandske gallerier som på norsk bør betegnes som kunstmuseer

* Uffizi-galleriet.
* National Gallery of Art

## Private gallerier

Innehaveren av et privat galleri kalles **gallerist**. Private gallerier drives vanligvis mot provisjon, dvs. at galleristen tar mot betaling for verket, og beholder en forhåndsavtalt andel av prisen. Noen galleri opptrer også som hovedrepresentant for enkeltkunstnere.

## Se også

* Kunsthall
* Kunstsentrene

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Art galleries – kategori av bilder, video eller lyd på Commons