Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Militær organisasjon

Organisering av militære styrker.

## Landstyrker

Landstyrker er inndelt i flere våpenarter som består av flere avdelinger. Avdelingene samles i forband. Forband og avdeling er ulike begreper; en avdeling er en homogen organisasjon, f.eks. bataljon eller kompani, mens et forband er en samling av flere avdelinger, for eksempel en brigade eller divisjon.

### Hierarki

Ifølge standarden *NATO APP-6A* gjelder følgende hierarki for landstyrker, med engelsk betegnelse og symbol:

* region (*region/theater*) XXXXXX
	+ armégruppe (*army group/front*) XXXXX
		- armé (*field army*) XXXX
			* korps (*corps*) XXX
				+ divisjon (*division*) XX
					- brigade (*brigade*) X
						* regiment/bataljonsstridsgruppe (*regiment/group*) III
							+ bataljon (*battalion*) II
								- kompani/batteri/eskadron (*company/battery/squadron*) I
									* tropp (*platoon*) •••
										+ gruppe (*section*) ••
											- lag (*squad*) •
												* patrulje/par (*fireteam*) Ø
													+ soldat (*soldier*)

## Sjøstyrker

* Flåte
	+ Eskadre
		- Flotilje
			* Skvadron
				+ Divisjon
					- Fartøy

## Luftstyrker

* Luftving
	+ Skvadron
		- Ving
# Sperreild

Britenes trommeild under slaget ved Passchendaele. Linjene viser hvordan trommeilden flyttes frem minutt for minutt.
**Sperreild** er et begrep innenfor artilleriet, som innebærer at artilleri og bombekastere skyter mot et område for å hindre fienden å passere.

Trommeild har blitt anvendt siden begynnelse av første verdenskrig. Et typisk bruksområde er ved forsvar, da forsvareren ofte forbereder trommeild foran de egne forsvarslinjene på de plassene hvor fienden ventes å rykke fram. Trommeilden legges da så nærme de egne stillingene som det er mulig med hensyn til sikkerheten for de egne troppene. For at trommeilden skal bli effektiv etterstrebes det at ilden jobber på en stor bredde, enten ved at ilden flyttes i side mellom hver ildåpning eller at flere forband skyter mot plasser som ligger ved siden av hverandre.

Å forberede trommeild kan innebære at de plassene hvor ilden skal treffe bestemmes og registreres ved det skytende forbandet og at artilleriobservatører gjør opp en plan for som plasser som skal beskytes og i som orden (en så kalt ildordre). I forberedelsene inngår også sambandsplaner og hvem som skal gi ordre om trommeild.

En ildvalse er en form av sperreild der ilden flyttes stegvis framover, slik at en overfallende styrke kan følge etter. Ildvalser er spesielt egnet ved angrep mot lineære mål som skyttergraver.

## Referanser
# Tren

Tyske trenenheter ved østfronten under første verdenskrig  Foto: Deutsches Bundesarchiv, Bild 183-S34205
Tren under en øvelse i California
**Tren** (fra fransk, av *trainer* «slepe», sammenlign med engelsk *train* «tog») er militære forsyningsavdelinger, forsyningskjøretøyene i en militær avdeling eller en kolonne med slike kjøretøyer. Trenet er ofte en egen våpenart.

Trenet deles inn i *stridstren* (tren som avdelingen må ha nært for hånden også under kamp; herunder ammunisjonstren), *kjøkkentren* (tren som kan holdes noe lenger tilbake og trekkes frem etter behov) og *pakktren* (bagasje; også kalt materielltren). En gruppe personer, herunder sivile, som følger trenet kalles et tross.

## Se også

* Trenkorpset
* Royal Wagon Train
* Trängregementet
* Trænregimentet
* Intendantur

## Referanser
# Militærpsykologi

**Militærpsykologi** er et fagområde som anvender psykologisk kunnskap og metoder i en militær kontekst. Fagområdet er nært beslektet med og har flytende overgang med militærpsykiatri. Moderne militærpsykologi oppstod tidlig på 1900-tallet. Tradisjonelt har utvelgelse av militære mannskaper vært et viktig fokus for militærpsykologien. Etterhvert har forebygging og behandling av posttraumatisk stress også blitt svært sentralt i militærpsykologien. I Norge ble det fra 1950-årene bygget opp en psykologisk-psykiatrisk tjeneste innen Forsvarets sanitet.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Artillerilydpeiling

Fransk lydpeiler
**Artillerilydpeiling** er en metode for å bestemme koordinatene til en fiendtlig kanon ved hjelp av data som er avledet fra lyden av slike våpen (eller bombekaster eller raketter) under avfyring. Metoden kan også brukes til å korrigere ilden fra eget artilleri fordi granatnedslagene gir tilstrekkelig lydbilde til dette.

### Eksempel

Figur 2 viser et eksempel på et artillerilokaliseringsproblem. Anta at vi plasserer tre mikrofoner med følgende relative posisjoner (alle målinger som er foretatt i forhold til Mikrofon 3).

* Avstanden fra mikrofon 1 til mikrofon 3: WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 meter
* Avstanden fra mikrofon 2 til mikrofon 3: WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 meter
* Vinkelen mellom mikrofon 1 og mikrofon 2 målt fra mikrofon 3: 16.177 grader

Disse verdiene vil etableres i løpet av en innledende undersøkelse av mikrofonens plassering.

Eksempel på en lydpeileoperasjon
**Figur 2: Eksempel på et artillerilokaliseringsproblem.**

Anta at to forsinkelser er målt (forutsetter lydhastighet på nær 330 meter per sekund).

* Mikrofon 1 til Mikrofon 2 har en tidsforsinkelse på: 0.455 sekund = 150 meter
* Mikrofon 1 til Mikrofon 3 har en tidsforsinkelse på: 0.606 sekund = 200 meter

Det finnes en rekke måter å avgjøre avstanden til kanonen på. En måte er å bruke loven om cosinus til vinkelen to ganger.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 ( mikrofon 3, mikrofon 2, kanon)
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 (mikrofon 1, mikrofon 3, kanon)
Dette er et system av to ligninger med to ukjente: ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 , WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 ). Dette systemet av ligninger kan løses ved hjelp av numeriske
metoder for å gi en løsning for r1 = 1621 meter.
Mens denne tilnærmingen ville være brukbare i dag med datamaskiner, ville det ha vært et problem i første og andre verdenskrig. I løpet av disse konfliktene ble løsningene utviklet ved hjelp av følgende metode:

* grafisk ved hjelp av hyperbolas tegnet på papir (se et eksempel fra LORAN).

## Referanser
# Affutasje

MG42, tysk *Maschinengewehr 42* fra andre verdenskrig, montert på en *Lafette 42* lavett.
Kanoner oppstilt på affutasjer på Fredrikstad festning Foto: 2011
**Affutasje** (fra fransk *affûtage*, avledet av *affûter*, 'legge et trestykke under') eller **lavett** (fra tysk *Lafet*, fra fransk *l'affût*, 'underlaget') er et underlag, understell eller monteringsstativ til tunge våpen.

Betegnelsen kan benyttes om et kanonunderlag, kanonvogn eller morterstativ, men benyttes også om et stativ til fast montasje av lette eller tunge maskingevær på kjøretøy, eller bare stående på jorden eller på et skip.

De første kanonene ble lagt direkte på bakken, med jord stablet opp under munningsenden av løpet for å øke høyden. Etter hvert som størrelsen på kanonene økte, begynte de å bli festet til tunge trerammer eller -senger som ble holdt nede av staker. Disse begynte å bli erstattet av hjulgående vogner tidlig på 1500-tallet.

Fordelen med et understell til kanonen er bedre kontroll over våpenet under skyting og dermed større skuddvidde. Det finnes affutasjer til montering av 2, 3 eller 4 like maskingevær, såkalte tvilling-, trilling- og firlingaffutasjer, som kan være manuelt eller maskinelt rettet. Fordelen er her at en enkelt skytter kan yte større ildkraft, da avtrekkermekanismene betjenes synkront. Slike affuteringer anvendes hovedsakelig på luftvernsvåpen.

Betegnelsen lavett (for eksempel kanonlavett) er etymologisk beslektet med affutasje (gjennom tysk fra fransk l'affût). Kannonlavetter er vanligvis utstyrt med hjul for transport. På eldre munnladere er lavetten utstyrt med ladestokk, pussesaker og annet ustyr til kanonen. På nyere feltkanoner har lavetten ofte en skjold for å beskytte mannskapet mot skudd og splinter.

## Referanser

## Litteratur

* Manucy, Albert C. (1949): *Artillery Through the Ages: A Short Illustrated History of Cannon*. Washington DC: National Park Service.

## Eksterne lenker

(en) gun-carriages – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* The Gun Carriage, *Wiktionary*
* Why a gun carriage is used to carry the Queen, *CNN*
# Ballista

En ballista, et opprinnelig antikt kaste- eller skytevåpen som lignet en kjempestor armbrøst og kunne skyte bolter.
En relativt liten ballista av gresk type med lengde på tre meter.
**Ballista** eller **ballist** er et kraftig skytevåpen som ligner en gigantisk armbrøst til å skyte tunge piler, stein eller tilsvarende prosjektiler. Navnet er (latin, fra gresk *ballistēs*, fra *ballein* «å kaste». I motsettning til armbrøster lagres kraften ikke i buen, men i to torsjonsfjærer av tau.

## Historikk

Ballistaen ble utviklet i antikkens Hellas, fra tidligere kastemaskiner bestående av en stor bue og en skrallemekanisme. Første gang en med sikkerhet vet at ballistaer ble brukt, var i Siracusa i Italia rundt 400 f.Kr.

Romerne videreutviklet den greske ballistaen og laget større maskiner som også kunne skyte store steiner. Ballistaen i middelalderen skjøt bolter, og er antatt å ha inspirert den europeiske armbrøsten, selv om den kinesiske armbrøsten fra det 5.århundret også kan ha vært en faktor i utviklingen av disse våpnene og de boltkastende ballistaene.

En ballistas arm er av tre, hver støttet ved å bli spent inn mot midten av et stort rep. Repene (en per arm) er fjørene i ballistaen. Repene er lagt av dyresener. Når buearmene er spent bakover, strekker de repene. Skruer trekker buestrengen bakover.

Ballistaen var et svært presist våpen, men hadde begrenset rekkevidde eller prosjektil med lav vekt. Boltene eller de forholdsvis små steinene hadde ikke samme fart og tyngde som steinene til onagere, trebucheter eller katapulter, disse kunne være så tunge som 90-135 kg. Mens en onager ofte ble brukt mot festningsverker for å bryte ned murer, ble ballistaene i større grad brukt mot mindre og bevegelige mål, og ofte mot fiendens soldater. Et skjelett fra Maiden Castle i England har en ballistabolt sittende i ryggraden. Ballistaer ble også montert på skip.

Den presise formen til ballistaene var en triumf av antikk ingeniørkunst og matematikk. De overlevende manualene gir oss nøyaktige mål og kalkulasjoner for bygging av ballistaer av hvilken som helst størrelse.

## Referanser

## Se også

* Armbrøst
* katapult
# Orgelbøsse

Orgelbøsse, fra avhandlingen *Bellifortis* (ca. 1405)
Orgelbøsse med hjul fra 1600-tallet.
**Orgelbøsse** var en senmiddelaldersk helvetesmaskin. Det var en form for skytevåpen med flere piper, iblant mer enn hundre, som kunne skyte samtidig. Slike våpen forekom så tidlig som på 1300-tallet. De ble særlig benyttet fra tidlig på 1400-tallet, hovedsakelig som antipersonellkanon. Fra rundt 1500 begynte man å montere hjul på underlaget (affutasjen).

Skyteløpene eller pipene var plassert ved siden av hverandre, tidvis i flere lag, på en plattform. Jernkulenes kaliber var det samme som på en muskett, ca 19 mm. Når orgelbøssen ble avfyrt i en samlet salve førte det til en skur av kuler, omtrent som fra en moderne mitraljøse. Som en tidig form for skytevåpen med flere geværløp er orgelbøsse betraktet som en forløper til 1800-tallets mitraljøse.

De første kjente orgelbøsser ble benyttet av hæren til Edvard III av England i 1339 i Frankrike under hundreårskrigen. De hadde tolv løp som kunne fyre salver med tolv kuler. Hertugdømmet Milano og andre deltagere i de italienske kriger benyttet seg av orgelbøsser med ni løp. Orgelbøsser ble også benyttet under de engelske rosekrigene. I løpet av det andre slaget ved St. Albans i 1461, benyttet huset Yorks soldater fra Burgund tilsvarende våpen under ledelse av dronning Margaret av Anjou. I Øst-Europa ble en tyngre utgave av orgelbøssen benyttet av Stefan III av Moldavia så sent som 1475, attestert av den polske kronikør Marcin Bielski (1495-1575).

Den norske betegnelsen orgelbøsse (som er overtatt fra dansk) kommer fra at det var tallrike skytepiper som lignet på et musikkinstrumentet pipeorgel. På engelsk kalt det for *rabauld* eller *ribauldequin*, et begrep overtatt fra fransk. På tysk het det *salvengeschütz*, men også betegnet som *totenorgel* og *orgelkanone*.

## Se også

* Mitraljøse
* Kanon
* Rakettartilleri

## Referanser

## Litteratur

* Fuller, J. F. C. (1987) [1954]: *A Military History of the Western World: From the earliest times to the Battle of Lepanto 1*. Da Capo Press. ISBN 978-0-306-80304-8.
* Norris, John (2003): *Early Gunpowder Artillery: C.1300-1600*, Crowood Press, Limited
* Reid, William (1976): *Vapen genom tiderna. Kastvapen och Eldvapen* (utgave 1984). Stockholm: Wahlström & Widstrand. ISBN 91-46-14861-2, s. 64
# Sentrifugalkraft

**Sentrifugalkraften** er en opplevd men ikke-reell kraft som tilsynelatende slynger et legeme bort fra et rotasjonssentrum. Opplevelsen skyldes legemets treghet (tilbøyelighet til å fortsette i rettlinjet bevegelse) når dets kurs blir dreiet av en ytre påvirkning.

Kraften som påvirker legemet til å følge en sirkelbue eller annen ikke-rettlinjet bevegelse er reell og kalles sentripetalkraft.

Newtons 1. lov sier at et legeme vil fortsette rett fram med konstant fart hvis summen av kreftene som virker på legemet er lik null. Altså er *sentrifugalkraften* ikke en virkelig kraft. Den kraften som føles når man holder seg fast på en roterende karusell, sentripetalkraften, er kraften som kontinuerlig virker fra karusellen på en selv for å skape en sirkulær bevegelse. I en sirkulær bevegelse har man en kontinuerlig akselerasjon, mot sentrum og vinkelrett på bevegelsesretningen, og Newtons 2. lov om sammenheng mellom kraft og akselerasjon er oppfylt.

Ifølge Newtons 3. lov har enhver kraft som virker fra det ene legemet på det andre, en motkraft som virker fra det andre legemet på det første, som er like stor og motsatt rettet. Dette betyr at legemet som går i bane utøver en motkraft på det som trekker mot sentrum, slik man kjenner hvis man med armen slynger rundt en gjenstand festet i en tråd.

## Bruk

Ordet sentrifugalkraft brukes normalt ikke av fysikere, ettersom sentrifugalkraft ikke er en virkelig kraft. Sentrifugalkraft kan brukes som en tilnærming til å beskrive bevegelser i roterende koordinatsystemer der radielle bevegelser er små. Radielle bevegelser påvirkes også av corioliseffekten.

Sentrifugering er en teknikk som skiller stoffer fra hverandre ved hjelp av rotasjon. Ordet sentrifuge betyr flukt fra sentrum. Når man roterer stoffer i sirkel, vil de tyngste stoffene skille seg ut tangentielt fra rotasjonsretningen. Det er dette fenomenet en vaskemaskin benytter seg av ved sentrifugering. Når trommelen settes i rotasjon med høy hastighet, forsvinner vanndråpene ut av hullene langs rettlinjede baner som tangerer trommelveggen. Sentrifugalkraften brukes også for å separere atomer i forskjellige isotoper og for å separere molekyler med forskjellig tetthet.

## Hvorfor sentrifugalkraft ikke er en kraft

Det viser seg at begreper som resultantkraft og akselerasjon i fysikken blir meningsløse hvis man definerer treghet som en kraft. Da vil nemlig resultantkraften (summen av alle kreftene) alltid være null. Akselerasjonen er proporsjonal med resultantkraften (jamfør Newtons 2. lov), og dermed vil heller ikke den eksistere. Sentrifugalkraft er en sirkulær form for treghet, altså er heller ikke sentrifugalkraft en kraft, men oppleves som en kraft når menneskets sanselige opplevelse har en sirkulær bevegelse som referanse.
# ShKH Zuzana

| 155mm Suzana |
| --- |
|  |
| Type | Middelstung felthaubits |
| Produsent | Slovakia  |
| Produsert | 28 |
| Tekniske data |
| Lengde | 12 970  |
| Bredde | 3 015  |
| Høyde | 3 300  |
| Toppfart | 80 km/h km/t |
| Drivverk | hjul |
| Vekt | 28 450 kg |
| Rekkevidde | 750 km |
| Hovedbestykning |
| Løpslengde | L/45 |
| Kaliber | 155 mm |
| Annet |
| Hovedbestykning | 155mm haubits |
|

---

ShKH Zuzana på Commons |

**ShKH Zuzana** er en slovakisk selvdreven haubits i 155 mm kaliber. Den har automatisk mating av både prosjektil og ladning. Den ble for første gang tatt i bruk i 1998 av Slovakias forsvar.

Systemet har lang rekkevidde og høy presisjon, og bruker kort tid for å sette opp. Mobiliteten besørges av en modifisert Tatra 8x8-chassis. Haubitsen kan bruke standard Nato 155mm ammunisjon. Ildledningen gir mulighet for såkalt *Multiple Rounds/Simultaneous Impact* (MSRI). En unik egenskap ved Zuzana er at skytset er montert i et helt eget rom i tårnet, noe som beskytter mannskapet både fra haubitsens og automatladerens bevegelser samt kruttgasser som utvikles under fyring.

## Varianter

* **155 mm ShKH Zuzana** – Tatt i bruk av Slovakias forsvar i 1998.
* **155 mm ShKH Zuzana 2** – Oppdatert versjon med 52-kaliber haubits, full tårnrotasjon på 260 grader, ny pansret mannskapskabin og et redusert mannskap på 3 på grunn av høyere grad av automasjon. Slovak army had ordered 25 vehicles (to be delivered in year 2021 and 2022).

## Brukere

Brukere av Zuzana i blått
* Slovakia Slovakia : 16 (i tillegg noen prototyper) + 25 Zuzana 2 bestilt
* Kypros Kypros : 12 (versjon M2000G)

I april 2022 begynte Ukraina forhandlinger for å kjøpe 16 skyts.

## Referanser

## Litteratur

* «ZUZANA - 155 mm Self-propelled Gun Howitzer». *kotadef.sk*. Arkivert fra originalen 27. oktober 2007. Besøkt 12. desember 2007.
* «HIMALAYA - 155 mm Self-propelled Gun Howitzer». *kotadef.sk*. Arkivert fra originalen 27. oktober 2007. Besøkt 12. desember 2007.
* «ZUZANA MV - Ammunition Re-supply Vehicle». *kotadef.sk*. Arkivert fra originalen 25. september 2008. Besøkt 12. desember 2007.
# Jaktvåpen

**Jaktvåpen** er våpen som primært har blitt utviklet for å jakte på småvilt og storvilt, samt sjøpattedyr. Jaktvåpen kan således i hovedsak inndeles som moderne- og primitive våpen. Til de moderne våpentypene hører rifler og haglegevær, som er de våpentypene som er mest brukt i dag. Til de primitive våpentypene hører blåserør, kastevåpen, buevåpen, og ulike blankvåpen. Et våpen som både kan kalles primitivt og moderne er harpunvåpen.

## Se også

* Jakt
* Våpen

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Menig

Amerikanske menige soldater
**Menig** forstås delvis som en fellesbetegnelse på soldater som ikke er befal og delvis som en spesifikk grad, som regel den laveste soldatgraden.

I Norge er menig en spesifikk grad, den laveste militære graden, og rangerer under visekorporal.

I NATO-sammenheng brukes menig også synonymt med gruppen *menig personell*, som omfatter militære tjenestemenn som ikke er offiserer. I NATOs gradskodesystem har menig personell forbokstavene OR og kodene OR-1 til OR-9. Koden OR står for «other ranks», som er den britiske fellesbetegnelsen på menig personell.

## Internasjonalt

Generelt i verden er *menig personell* alle militære tjenestemenn som har vervet seg til tjeneste eller avtjener verneplikt. Disse skiller seg fra offiserer. Menig personell i høyere grader kalles ofte underoffiserer. I denne betydningen er menig personell alle tjenestemenn fra den laveste graden (ofte kalt menig) til graden rett under den første offisersgraden (ofte kalt kommandersersjant eller sersjantmajor, eller overkvartermester).

## Norge

Menig (forkortet til *Men.*) er den laveste graden i den norske Hæren og Sjøforsvaret. Graden tilsvarer *flysoldat* i Luftforsvaret. Distinksjonene til menige i Hæren er en løve med to sverd og krone, et rødt anker i Sjøforsvaret og en sølvfarget falk i Luftforsvaret.

I Norge var *menig personell* i tidligere militærordning alle militære tjenestemenn som har vervet seg til tjeneste eller rekrutter og andre soldater som avtjener verneplikt og ikke er befal. I denne betydningen, som skilte seg fra den internasjonale bruken av betegnelsen, ble således ikke underoffiserer omfattet. Det omfattet dermed ikke bare tjenestemenn fra den laveste graden (menig), men også til graden rett under den laveste befalsgraden (sersjant eller kvartermester). Menig personell som verver seg betegnes grenader eller matros.

### Andre benevnelser

Menige kan ha andre titler i henhold til tjenestegjøringssted:

* Gardist (menige med bestått opplæring i H. M. Kongens Garde)
* Grensejeger (menige med bestått opplæring på grensestasjonen på Garnisonen i Sør-Varanger).
* Dragon (menige som tjenestegjør i en kavaleri-avdeling. I Norge er dette i praksis Panserbataljonen og kavalerieskadronene ved Porsanger bataljon og 2. bataljon).
* Jeger i jegeravdelinger
* Artillerist i artilleriet
* Signalist i sambandsbataljonen
* Rekrutt (de første ukene av tjenesten som består av grunnleggende soldatutdanning)
* Flysoldat i Luftforsvaret

* Distinksjon for menig i Hæren.
* Distinksjon for flysoldat i Luftforsvaret.
* Distinksjon for menig i Sjøforsvaret.

## Eksterne lenker

* (en) Privates – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|
Grad under: – | **Hæren og Luftforsvaret** Militære grader |
Grad over: Visekorporal |
|
Grad under: – | **Sjøforsvaret** Militære grader |
Grad over: Visekonstabel |
# Uniform Code of Military Justice

**Uniform Code of Military Justice** (**UCMJ**) er grunnlaget for militær rett i USA. Lovsamlingen regulerer aktiviteten til de fleste som tjenestegjør i USAs væpnede styrker slik som Air Force, Army, Coast Guard, Marine Corps, Navy, National Oceanic and Atmospheric Administration Commissioned Corps (NOAA) og Public Health Service Commissioned Corps (PHS). Coast Guard er administrert under kap. 14 under United States Code når de ikke opererer som en del av US Navy. «Commissioned» medlemmer av NOAA og PHS er kun underlagt UCMJ når de er underlagt en militær enhet eller militarisert som følge av en presidents Executive Order.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Tricare

**Tricare** er det amerikanske Forsvarsdepartementets helsevesen for soldater i aktiv tjeneste, deres familier, pensjonerte soldater og deres familier, etterlatte og andre autoriserte brukere. Fordi USA ikke har et sivilt riksdekkende helsevesen, ble Tricare opprettet som en kombinasjon av et militært sykehusvesen og et allment helsevesen for hele Forsvarsdepartementets brukergruppe. Tricare forener militære helseinstitusjoner fra alle forsvarsgrenene under én paraplyorganisasjon og supplerer dette ved å kjøpe sivile helsetjenester fra andre aktører.

1. oktober 2013 ble Tricare Management Activity (TMA) avviklet og ansvaret for Tricare ble overført til Defense Health Agency (DHA) som ble etablert samme dag. Tricare Management Activity var enheten som var ansvarlig for å administrere Tricare delen av det amerikanske forsvarets Military Health System.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Tricare – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Defense Contract Audit Agency

**Defense Contract Audit Agency** (**DCAA**) er en amerikansk etat underlagt Forsvarsdepartementet med ansvar for revisjon av kontrakter og økonomisk rådgivning til alle departementents enheter som driver innkjøp og innleie.

DCAA ble opprettet 8. januar 1965 og har rundt 4 000 ansatte ved mer enn 300 distriktskontorer i USA, Europa og stillehavsområdet.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted
# Defense Commissary Agency

| Defense Commissary Agency |
| --- |
| **DeCA** |
|  |
|  |
|  |
| Type | Etat, supermarkedkjede |
| Virkeområde | USA  |
| Etablert | 1. oktober 1991  |
| Hovedkontor | Fort Lee  |
| Underlagt | USAs forsvarsdepartement |
| Ansatte | ca.
18 000 |
| Flagg |
|  |
| Nettsted |  |
|  |

**Defense Commissary Agency** (**DeCA**) er en amerikansk føderal etat under Forsvarsdepartementet som driver 284 dagligvareforretninger på militære anlegg. Forretningene fungerer i stor grad som sivile supermarkeder, men varene selges kun til militært personell, sivilt ansatte i Forsvarsdepartementet og deres familier. Varene selges til innkjøpspris pluss fem prosent, som skal finansiere bygging av nye forretninger, vedlikehold og utstyr.

DeCA ble etablert i 1991 for å konsolidere lignende virksomhet i Armeen, Flyvåpenet, Marinen og Marinekorpset. Etaten ledes av en sivil direktør.

## Se også

* Marketenteri

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Defense Commissary Agency commissaries – kategori av bilder, video eller lyd på Commons