Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Journalførende filsystem

Et **journalførende filsystem** er et filsystem som lagrer endringer av filer i en journal, før de blir foretatt av filsystemet. Ved tilfeller som systemkrasj eller strømbrudd, er slike filsystemer lettere å gjenopprette og mindre sårbare for skader.

Det finnes ulike implementasjoner av slike systemer. Dersom et journalførende filsystem utelukkende holder rede på de lagrede metadata, vil det gi økt ytelse på bekostning av potensiell ødeleggelse av data. Et slikt filsystem kan også holde rede på både de lagrede data og deres metadata, på bekostning av ytelsen, og noen implementasjoner tillater at man kan velge mellom den ene eller andre journalføringen.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Bill of Rights (USA)

*Bill of Rights* (1789)
Bill of Rights («Loven om rettigheter») er de ti første tilleggene til USAs grunnlov. Lovforslaget kom opprinnelig fra James Madison i 1789, og trådte i kraft den 15. desember 1791 etter å ha blitt ratifisert av 3⁄4 av de amerikanske delstatene. Bakgrunn for loven var en tilsvarende lov i England, Bill of Rights, vedtatt i 1689.

*Bill of Rights* begrenser handlingsrommet til de føderale myndighetene, og garanterer det amerikanske folket rettigheter som ytringsfrihet, religionsfrihet, trykkefrihet, rettssikkerhet og organisasjonsfrihet. *Bill of Rights* gjør det også klart at alt som ikke spesifikt omtales i grunnloven skal være saker som avgjøres av de enkelte delstater og deres innbyggere.

Opprinnelig gjaldt ikke bestemmelsene i *Bill of Rights* de enkelte delstatsregjeringene; disse kunne blant annet begrense trykkefriheten og innføre kristendommen som offisiell religion. Det var først med Det fjortende grunnlovstillegg i 1868 (i etterkant av den amerikanske borgerkrigen) at delstatene måtte gi opp praksisen med å nekte bestemte grupper (som afroamerikanere i Sørstatene) rettighetene garantert i *Bill of Rights*.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Samleside om *Bill of Rights* i det amerikanske statsarkivet
* *Bill of Rights*, fulltekst fra Wikikilden

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# MMO-spill

**MMO-spill** (fra engelsk: *massive(ly) multiplayer online games*, «stort nettbasert flerspiller-spill»), ofte omtalt som **MMO** eller **MMOG**, er en betegnelse på et flerspiller videospill som kan brukes av en mindre eller større gruppe spillere samtidig og som er sammenkoblet ved hjelp av en internettforbindelse.

MMO-spill kan deles videre inn i sjangere, blant annet:

* MMORPG (rollespill)
* MMORTS (sanntidsstrategispill)
* MMOFPS (førstepersonsskytespill)

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Storstrategispill

**Storstrategispill** (fra engelsk, «*grand strategy game*») er strategispill som tar for seg strategi på øverste nivå, og dreier seg ofte om kontroll av en hel nasjon eller imperiums ressurser.

Storstrategi er oftest avgjort av det politiske styret i landet med råd fra stabssjefene og andre høyt rangerte innen det militære. Grunnet dens store skop og antallet personer involvert, angår oftest storstrategi hele befolkningen, men detaljene om selve implementeringen av strategien (som for eksempel en militærallianses bakenforliggende grunner), holdes ofte skjult. En storstrategi kan vare mange år og til og med mange generasjoner.

Et klassisk eksempel på moderne storstrategi er avgjørelsen fra de allierte i annen verdenskrig om å konsentrere seg om Tyskland først.

## Referanser

Autoritetsdata
# Minispill

Et **minispill** er et spill med mindre omfang inne i et videospill. De tar for seg gjerne en annen form for spilling enn hovedspillet, gjerne en enklere form, og har vanligvis en forbindelse med hovedspillet på et eller annet vis, for eksempel at man blir belønnet med noe i hovedspillet ved at man fullfører minispillet på et eller annet vis. Enkelte videospill består bare av en samling minispill, for eksempel *California Games*, som har et minispill til hver sport som er representert i spillet.

## Referanser

Autoritetsdata
# Katedralskole

**Katedralskoler** var i middelalderen skoler i forbindelse med katedraler eller domkirker for teologisk presteutdanning. Flere av katedralskolene ble utviklet til middelalderuniversiteter.

Norges første katedralskoler ble grunnlagt kort etter at Norge ble eget erkebispedømme i 1152. I dag er de norske katedralskolene vanlige videregående skoler, men har fått beholde «katedralskole» i navnet av historiske grunner. Flere av disse skolene er blant de eldste skolene i landet.

I katedralskolenes omegn er det vanlig at skolen det gjelder kalles «Katta», men unntak av Bergen Katedralskole som ofte kalles «Katten» grunnet den lokale dialekten som ikke bruker a-endelser.[*trenger referanse*]

## Kilder

* *De Høiere skolers historie*. Oslo: Eget forlag. 1931. s. 334.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Krim-khanatet

|  |
| --- |
| **قريم يورتى *Qırım Yurtu* Krim-khanatet** |
| Lydrike under Det osmanske rike (1478-1774) |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1441–1783** |  → |

 |
|  Våpen |
| Plasseringa til Krim-khanatetKrim-khanatet med nabostater, ca. år 1600 |
| **Hovedstad** | Bakhtsjysaraj |
| **Språk** | krimtatarsk, osmantyrkisk |
| **Religion** | Islam |
| **Styreform** | Monarki |
| **Khan** |
|  - 1449-1466 | Hacı I Giray (første) |
|  - 1777-1783 | Şahin Giray (siste) |
| **Historie** |  |
|  - Grunnlagt | 1441 |
|  - Annektert av Russland | 1783 |
| **I dag en del av** |  Ukraina  Russland  Moldova |

**Krim-khanatet** var en tatar-stat som eksisterte fra 1441 til 1783. Den hadde sentrum på halvøya Krim i dagens Ukraina. Hovedstaden var Bakhtsjysaraj.

## Bakgrunn

Krim-khanatet var en av Den gylne hordes avløserstater, og ble grunnlagt av Hacı I Giray. Khanatet kontrollerte på denne tiden Krim og steppene i det sydlige Russland og Ukraina (Den pontisk-kaspiske steppe).

## Under osmansk kontroll

Fra 1475 kom Krim-khanatet under innflytelse fra Det osmanske rike, og rikene skulle ha en langvarig allianse. Krim-khanatet ble en viktig faktor i forsvaret av islams yttergrense, spesielt mot russere og polakker. Frem til 1700-tallet var khanatet et av de mektigste rikene i Øst-Europa, og var spesielt kjent for å skaffe slaver til osmanene.

På 1700-tallet gikk det nedover med Krim-khanatet, da forbedrede europeiske våpen og et langt svakere osmansk rike gjorde at maktbalansen tippet i russisk favør. Under Den russisk-østerrikske tyrkerkrig (1736–1739) greide russerne under ledelse av Burkhard Christoph von Münnich å trenge inn på selve Krim.

## Under russisk kontroll

De omstridte områdene
  Det russiske keiserrike
  Det osmanske rike
  Annektert av Det russiske keiserrike
  Krim-khanatet som uavhengig
Under Küçük Kaynarca-traktaten av 1774 ble staten erklært uavhengig av Det osmanske riket og Russland, men Katarina II av Russland invaderte under ledelse av Grigorij Potemkin Krim-khanatet i 1783 og annekterte dette som en del av Novorossija. Den russiske kontrollen ble anerkjent gjennom Jassytraktaten av 1792. Den siste khanen, Şahin Giray, flyktet til Det osmanske rike hvor han ble henrettet for forræderi noen år senere.

## Se også

* Krimtatarer
# Vestavindsbeltet

Skisse av jordklodens vindsystemer, vestavindsbeltet er markert nord og sør for 30 grader bredde   Tegning (NASA)
**Vestavindsbeltet** er områder på begge jordhalvkulene mellom 30. og 60. breddegrad der det stort sett blåser vinder fra vest.

Vinden blåser fra høytrykksområdene rundt 30. til 35. breddegrad mot polene. Sammen med passatvinden muliggjorde denne vinden rundreiser for de tidlige europeiske seilskipene. Beltet er sterkest utviklet på den sørlige halvkule, da det der er mer åpne havstrekninger og vindsystemene således ikke hindres av landmasser.

I Norge har vestavindsbeltet stor betydning for kystklimaet og kontinentalklimaet. Varm luft fra de subtropiske områdene møter kalde luftstrømmer fra polarområdene, der de møtes kalles en polarfront. Her dannes et lavtrykk da den varme fuktige luften fra sør presses opp i høyden av den kalde luften fra nord. Vestavindsbeltet frakter dette fuktige lavtrykket inn mot norskekysten hvor den treffer høye fjell, den tertiære landhevningen, og den fuktige luften presses opp, blir kald, kondenserer og det faller store mengder orografisk nedbør på vestsiden av fjellene. Øst for fjellkjeden er lufta tørr, og det blir lite nedbør. Områdene øst for fjellkjeden ligger i regnskyggen. Her finner vi noen av de tørreste områdene i Norge.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
MetLex
# Aserbajdsjansk

| Aserbajdsjansk |
| --- |
| Azərbaycan dili Азәрбајҹан дили آذربايجان ديلی |
|  |
|  |
| Brukt i | Aserbajdsjan, Iran, Irak, Georgia, Russland, Afghanistan, Ukraina, Tyrkia, Kasakhstan, Armenia, Turkmenistan, Usbekistan, Kirgisistan, Syria, Tyskland, USA  |
| Antall brukere | 23 000 000–30 000 000 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Tyrkisk Sørtyrkisk **Aserbajdsjansk** |
| Skriftsystem | Det latinske alfabetet i Aserbajdsjan, det persiske alfabetet i Iran, tidligere også det kyrilliske alfabetet |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  Aserbajdsjan (nordaserbajdsjansk)  Russland (nordaserbajdsjansk, status som regionalspråk i  Dagestan) |
| Språkkoder |
| ISO 639-1 | az |
| ISO 639-2 | aze |
| ISO 639-3 | Flere koder: `aze` – aserbajdsjansk (generisk) `azj` – nordaserbajdsjansk `azb` – søraserbajdsjansk `qxq` – qashqa'i `slq` – salchuq |
| Glottolog | azer1255  |
|

---

 **Wikipedia på aserbajdsjansk**  Aserbajdsjansk på Wiktionary  |

**Aserbajdsjansk**, også kjent som **aseri** eller **azeri**, er et tyrkisk språk som er statsspråket i Aserbajdsjan. Aserbajdsjansk har utvikla seg fra den østtyrkiske oghuz-dialekten, og blir snakka av om lag 31 millioner mennesker i Aserbajdsjan og nordlige deler av Iran, samt i mindre grad i nabolandene. Språket har tidligere brukt det persiske alfabetet og det latinske alfabetet, men i sovjettiden ble det kyrilliske alfabetet innført. Etter oppløsninga av Sovjetunionen har man gått over til det latinske alfabetet etter tyrkisk modell. Aserbajdsjanerne i Iran har hele tiden brukt det persiske alfabetet.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Azerbaijani - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Erasmus-programmet

Erasmus-studenter fra fem ulike land samlet i Groningen i Nederland
**Erasmus-programmet** er et utvekslingsprogram for studenter i EU-området og EØS-området. Programmet ble etablert i 1987. Det har som målsetting å støtte oppbygging av høyere utdanning og gjøre Europa til et attraktivt område for høyere utdanning. Studenter kan få støtte til å studere i et annet land enn hjemlandet.

Erasmus+ ble vedtatt i 2013 som navnet på programmets versjon for perioden 2014–2020.

## Deltakelse

I studieåret 2006/2007 var det 160 000 studenter og 26 000 lærere som deltok i programmet, og bevilgningene var 450 millioner euro. Dette året kom om lag 2 500 utenlandske studenter til Norge, og ca. 1 250 norske studenter deltok i Erasmus-programmet, noe som var en nedgang fra tidligere år, da det gjerne var 1 500 norske studenter som tilbrakte et semester i et annet europeisk land. Det er ikke bare den norske deltakelsen som har gått ned, også Spania, Irland, Malta, Kypros, Danmark, Finland og Island har hatt færre studenter de siste årene, mens Tyskland, Nederland og Sverige har hatt stagnasjon i deltakelsen. Det er imidlertid økt deltakelse fra land i tidligere Øst-Europa, så det totale antallet holder seg. Tyskland sender flest deltakere på Erasmus-programmet, hele 24 000 studenter deltar årlig, mens Spania mottar flest, over 27 000.

Man må ha ett års studiebakgrunn for å kunne søke på et Erasmusopphold. Også lærere ved institusjoner innen høyere utdanning kan delta i opplegget.

## Navnet

Programmet er oppkalt etter Erasmus fra Rotterdam, en lærd humanist på 1500-tallet. Samtidig er ERASMUS et backronym fra *EuRopean community Action Scheme for the Mobility of University Students*.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Erasmusprogrammets hjemmeside
# Lydeffekt

Stemmeskuespillere med manusark og utstyr for lydeffekter under arbeidet med et hørespill i et radiostudio i Nederland 1949.
En **lydeffekt** er kunstig fremstilt eller modifisert lyd brukt i radio, film, teater, videospill, musikk e.l.

En lydkulisse er lyder som gjenskaper et miljø. I radioreportasjer kalles dette ofte for kontentum eller miljølyd, men i dramatiserte fortellinger for lyd kalles de altså for lydkulisser. Eksempelvis kan en scene som foregår ute i skogen inneholde bakgrunnslyder, lydeffekter og «hørbare kulisser» som:

* Vindsus i trær
* Fuglekvitter
* Bekk som sildrer
* Kvist som brekker
* Rasling i løv

Lydkulissen er således med på å skape indre forestillinger og mentale bilder i lytterens hode som samsvarer med regissørens intensjoner.

## Eksterne lenker

* How to make your own Foley sound effects
* The Guide to Sound Effects
* Multi Channel Surfing
# Halo (videospillserie)

| *Halo* |
| --- |
|  |
| Utvikler(e) | Bungie Studios Ensemble Studios Creative Assembly Gearbox Software Xbox Game Studios Behaviour Interactive Saber Interactive Robot Entertainment |
| Plattform | Microsoft Windows, macOS, Xbox, Xbox 360, Xbox One, Windows Phone, iOS, Xbox Series X/S |
| Utgivelse | 2001  |
| Sjanger | Science fiction  |
| Første i serie | *Halo: Combat Evolved*  15. november 2001 |
| Nettsted | www.halowaypoint.com |

Halo er en serie med science fiction-videospill laget av Bungie Studios og eid og produsert av Microsoft Game Studios.

Spill i serien er utgitt på plattformene Xbox, Xbox 360, Microsoft, Mac OS X og Xbox One. Spillserien inkluderer Halo: Combat Evolved, Halo 2, Halo 3, Halo Wars, Halo Wars 2, Halo 3: ODST, Halo: Reach, Halo: Combat Evolved Anniversary, Halo 2 Anniversary, Halo 4, Halo 5 og Halo Infinite.

## Handling

For hundretusenvis av år siden hadde Forerunnerne ansvaret for ansvarsmantelen. Deres forløpere ønsket imidlertid å fjerne slik kraft fra Forerunners hender, og gi denne makten til menneskeheten. Som gjengjeldelse drev Forerunners nesten alle Forløperne til utryddelse. Blant de aller siste av Forløperne slapp man ut en spore, i håp om at denne skulle spre seg og gjenbefolke Forløperne. Dette spredte seg som ild i tørt gress. Men i stedet for å lage forløpere, laget sporen en parasitt kjent som flommen. Forløperne forsøkte å slåss mot flommen. Men flommen, som spredte seg gjennom angrep på levende liv, spredte seg snart over store deler av Melkeveien.

Etter å ha gått tom for alle strategier, finner Forerunners opp Halo Array - ring-formede megastrukturer som kan ødelegge alt levende liv i galaksen, for å stoppe flommen. Forløperne aktiverte ringene, og forsvant. Nesten hundre tusen år senere, på 2500-tallet, koloniserer menneskeheten i regi av FNs rom-kommando, eller UNSC, mange verdener takket være utviklingen. Spenninger mellom regjeringen og koloniene som ønsker uavhengighet utløser også voldelige sammenstøt.

UNSC sponser også SPARTAN-II-prosjektet for å skape en elite-gruppe av forbedrede super-soldater, hvis formål er å undertrykke opprørene i det skjulte. I år 2525 blir menneske-verdener angrepet av en teokratisk allianse av fremmede raser, kjent som Pakten. Paktens ledelse erklærer hele menneskeheten som kjettere, og en krenkelse av deres guder – Forløperne – og de begynner en hellig krig. Paktens overlegne teknologi, og mange flere soldater, er avgjørende. Selv om de er effektive, er spartanerne alt for få til å snu konflikten i menneskehetens favør.

## Eksterne lenker

* (en) *Halo* hos VGMdb

* (en) *Halo* hos MobyGames

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Kontraterrorisme

Antiterrorstyrke
Kontraterror er tiltak, fremgangsmåter og strategier som styresmakter, militære styrker og andre grupper tar i bruk for å bekjempe det de mener er terrorisme.

Begrepene kontraterrorisme og antiterrorisme brukes ofte om hverandre. I prinsippet er det imidlertid en forskjell:

* **Kontraterror** er ulike forebyggende tiltak for å forhindre terror, for eksempel gjennom etterretning og ulike tiltak med å stoppe handlinger, for eksempel gjennom etterforskning og rettsforfølgning. I Norge er ansvaret for kontraterror tillagt politiets sikkerhetstjeneste.
* **Antiterror** er offensive tiltak med maktanvendelse for å forhindre terroranslag. I Norge er ansvaret for dette tillagt politiet. Innen politiet er det en egen nasjonal antiterrorstyrke under Oslo politidistrikt benevnt som Beredskapstroppen som har et særlig ansvar. I hvert politidistrikt er det også egne utrykningsenheter (UEH) som kan disponeres til antiterrortjeneste. Forsvaret kan bistå politiet med særskilte ressurser, for eksempel gjennom Forsvarets spesialkommando.

I tiåret 2001-11 overførte USA mer enn US$ 20 milliarder til Pakistan til innsats mot internasjonal terrorisme. Professor Navin Bapat ved North Carolinas universitet tok utgangspunkt i spillteori som forklaring på hvorfor slik støtte gir så få resultater. Hans konklusjon var at land som mottar store summer for å bekjempe terrorisme, har liten interesse av å lykkes, for da får de ikke flere penger. Men heller ikke kan de la terrorismen vokse seg for sterk, for da blir det synlig at støtten ikke virker. Etter å ha undersøkt 200 antiterror-aksjoner 1997-2006 fant han at i landene som fikk amerikansk pengestøtte, pågikk aksjonene i 67 % lengre tid enn i land som ikke fikk slik hjelp.

## Referanser
# Empire (magasin)

| *Empire* |
| --- |
|  |
| Land | Storbritannia |
| Type | Tidsskrift |
| Grunnlagt | 1989; 37 år siden  |
| Grunnlegger(e) | Ascential |
| Utgiver | Bauer Media Group  |
| Språk | Engelsk |
| ISSN | 0957-4948 |
| Nettsted | www.empireonline.c (en) empireonline. (en) |

Empire er et britisk filmmagasin som blir utgitt månedlig av Bauer Consumer Media. Fra første utgaven i juli 1989 ble magasinet redigert av Barry McIlheney og utgitt av Emap. Bauer kjøpte opp Emap Consumer Media i begynnelsen av 2008. *Empire* er det mestselgende filmmagasinet i Storbritannia og blir også utgitt i Australia, Tyrkia og Russland. Magasinet arrangerer den årlige prisutdelingen Empire Awards, som ble sponset av Sony Ericsson frem til 2008 og deretter av Jameson. Prisene stemmes frem av magasinets lesere.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisielt nettsted
# Commodore PET

| Commodore PET |
| --- |
|  |
| Produsent | Commodore International |
| Utgitt | 1977 |
| Type | Personlig Datamaskin |
| Prosessor | MOS Technology 6502 @ 1MHz |
| Minne | 4KB - 96KB |
| Operativsystem (OS) | Microsoft BASIC 1.0~4.0 |

**Commodore PET** (**P**ersonal **E**lectronic **T**ransactor) var den første datamaskinen som ble laget av Commodore Business Machines. Bedriften hadde tidligere kun laget kontormøbler og kalkulatorer. Den første PET-modellen ble lansert i 1977, og ble kalt PET 2001 og kom med 4 eller 8kb med valgfri RAM. Senere revisjoner av modellen kunne bruke 16 eller 32kb med RAM.

Kassettspilleren, som ble brukt som lagringsmedium, var innebygd i systemet og det var derfor lite plass igjen til tastaturet. Tross det vesle tastaturet var PET 2001 en populær modell.

Da Commodore lanserte PET i Europa ble maskinene solgt under navnet CBM, ettersom den nederlandske bedriften Philips allerede solgte datamaskiner under dette navnet.
# Trident (layout engine)

**Trident** er en layout engine, eller rendering engine (kan grovt oversettes til «utseende-motor»), som opprinnelig ble laget for Microsoft Windows-utgaven av nettleseren Internet Explorer (fra versjon 4). Den ble introdusert i 1997 og har siden stadig blitt oppgradert.

## Nettlesere

Trident benyttes foruten IE også av følgende nettlesere:

AOL Explorer · Avant Browser · Enigma Browser · Maxthon · SlimBrowser · NeoPlanet · NetCaptor · Netscape Browser 8 · iRider · Smart Bro · Sleipnir · Tencent Traveler · UltraBrowser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Fjernstyringsprogram

Et **fjernstyringsprogram** et program eller et operativsystem som styrer en annen enhet enn den som programmet befinner seg på. Det tillater en å se et vindussystem eller et skrivebordsmiljø som kjører på en annen maskin.

## Se også

* Hjemmesentral

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Garry’s Mod

| *Garry’s Mod* |
| --- |
|  |
| Utvikler | Facepunch Studios  |
| Utgiver | Valve Corporation |
| Distributør | Steam Mod DB |
| Spillmotor | Source |
| Siste versjon | 2024.07.31 (31. juli 2024) |
| Plattform | Microsoft Windows Linux macOS |
| Utgivelse | 29. november 2006 (Microsoft Windows) 23. september 2010 (macOS) 5. juni 2013 (Linux) |
| Sjanger | Fysikkspill, førstepersonsskytespill, sandkassespill  |
| Modus | Flerspiller, enspiller, samarbeid |
| Nettsted | gmod.facepunch.com |

Garry's Mod (eller GMod) er et «fysikksandkasse»-spill i Half-Life 2-serien. Det ble utgitt den 29. november 2006 på Steam. Det ble utviklet av Spillet går ut på å bygge ting av diverse objekter som finnes i omgivelsene, eller som kan hentes fra en meny. For å spille *Garrys's Mod*, må man ha installert distribusjonsplattformen Steam. Spillet er avhengig av programmeringsspråket Lua, som tillater andre programmerere å lage egne addons.

Det finnes mange forskjellige aktiviteter i spillets innehaver, om du vil kjempe mot en annen spiller kan du starte en egen server, eller bli med i en allerede eksisterende server.

Rollespill-serverene går vanligvis ut på at man spiller som en bestemt karakter. De mest kjente typene av Rollespill-servere i Garry´s Mod er Tyskland under Andre Verdenskrig.

Garry's Mod har ingen spesielle mål som skal oppnås, men gir spillerne en «sandbox» (en «fysikksandkasse») til å manipulere ting uten restriksjoner, selv om noen flerspiller-servere bruker rollespill eller andre spill og spillmoduser som er laget av andre spillere. Garry's Mod lar spillerne manipulere ting, møbler og andre gjenstander som kan plasseres i spillet. Gjenstandene kan bli valgt fra andre Source-spill, for eksempel fra hele «Orange Box»

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Garry's Mod – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) *Garry's Mod* på Steam

* (en) *Garry's Mod* hos MobyGames

* (en) *Garry's Mod* på PCGamingWiki

* (en) *Garry's Mod* på Metacritic

* (en) *Garry's Mod* på Internet Movie Database

* (en) *Garry's Mod* hos Giant Bomb

* (en) *Garry's Mod* hos Internet Game Database

* (en) *Garry's Mod* hos GameSpot

Autoritetsdata
# Mobilapplikasjonsbutikk

En **mobilapplikasjonsbutikk** er en plattform for digital distribusjon av programvare kalt mobilapplikasjoner, ofte i en mobil kontekst. Mobilapplikasjoner sørger for et spesifikt sett med instruksjoner, men kjører ikke selve datamaskinen. Kompleks programvare for en personlig datamaskin, kan ha en mobilapplikasjon laget for mobilt utstyr. Idag er mobilapplikasjoner vanligvis konstruert for å kjøre på et spesifikt operativsystem—slik som iOS, macOS, Windows eller Android—men i fortiden hadde mobile nettverksoperatører sine egne portaler for programmer og relatert mediainnhold.

## Referanser