Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tekstbehandling

Tekstbehandlingsprogrammet AbiWord i Ubuntu
**Tekstbehandling** (engelsk: *word processing*) er en samlende betegnelse for å redigere tekst for fremstilling overfor et publikum eller mottaker. Vanligvis refererer det til **tekstbehandlingsprogrammer**, det vil si programvare som har som mål å gjøre det enkelt å skrive inn, endre, formatere, korrekturlese og flytte innhold i tekster. Tekstbehandlingsprogram har gjerne støtte for å markere ord som ikke forekommer i en ordliste ("ordrettefunksjon") for å gjøre det lett å fjerne feilstavinger, og enkelte programmer kontrollerer grammatikk i teksten basert på regelsett.

Verdens første tekstbehandlingsprogram var Wang 1200, som ble skapt i 1971, men var ikke tilgjengelig på markedet før 1972.

Tekstbehandlingsprogrammer er vanligvis basert på at teksten lagres som filer på brukerens datamaskin. Vanlige filformat for tekstbehandling er .odt, .doc/.docx, .rft. Fra (særlig 2010-tallet) er det blitt vanlig at tekstbehandlingsdokumentene lagres i nettjeneste, noe som muliggjør at flere kan samarbeide i skrivingen av samme tekst samtidig (såkalt samskriving).

Det er vanlig å skille mellom begrepene *tekstbehandling* og *tekstredigering*, hvor sistnevnte er redigering av ren tekst uten formatering.

Siden 1990-tallet har Microsoft Word vært markedsledende tekstbehandlingprogram.

## Kjente frie tekstbehandlingsprogrammer

* AbiWord utgis av Free Software Foundation.
* KWord er en del av KOffice fra KDE.
* Lyx
* Writer er en del av LibreOffice fra The Document Foundation.

## Proprietære tekstbehandlere

* Microsoft Office Word er en del av Microsoft Office.
* Microsoft Works (MacWrite)
* WordPad
* WordPerfect utgis av Corel.

## Verktøy for redigering av ren tekst

*Hovedartikkel: Teksteditor*
* Gedit
* Kate
* Notepad2
* Notepad++
* Windows Notisblokk
* Emacs
* vim

## Referanser
# Mozilla

| Mozilla |
| --- |
|  |
| Bransje | Programvareindustri  |
| Etablert | 28. februar 1998 |
| Morselskap | Mozilla Foundation |
| Eierandel i | Mozilla Open Badges Firefox for mobile Firefox for iOS Mozilla Monitor Firefox Nightly |
| Hovedkontor | San Francisco |
| Land | USA  |
| Produkt(er) | Mozilla Firefox |
| Grunnlegger(e) | Netscape Communications Corporation  |
| Adm.dir. | Mitchell Baker (3. august 2005), John Lilly (8. januar 2008) |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (en)
 |
|  |

**Mozilla** er et fellesskap for fri programvare grunnlagt i 1998 av medlemmer fra Netscape. Mozilla-fellesskapet bruker, utvikler, sprer og støtter Mozilla-produkter, og fremmer dermed gratis programvare og åpne standarder. Fellesskapet støttes av den ideelle organisasjonen Mozilla Foundation og dets datterselskap Mozilla Corporation.

I 2002 startet Mozilla arbeidet med det som var tenkt å bli en nestegenerasjons-nettleser, *Phoenix*. Fordi navnet allerede var tatt måtte man skifte navn til *Firebird*. Det ble også konflikt med et annet selskap denne gangen, så navnet ble skiftet til *Mozilla Firebird* og deretter til Mozilla Firefox.

Mozillas nåværende produkter er blant annet nettleseren Firefox, e-post klienten Thunderbird, feilsporingssystemet Bugzilla og nettlesermotoren Gecko.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell blogg

* Mate-URL

* (en) Mozilla – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Mozilla – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Extreme Pinball

| *Extreme Pinball* |
| --- |
| Utvikler | Epic Games  |
| Utgiver | Electronic Arts |
| Plattform | MS-DOS PlayStation |
| Utgivelse | 28. mars 1996  |
| Sjanger | Flipperspill  |
| Modus | Flerspiller, enspiller |

Extreme Pinball er et pinballvideospill til MS-DOS og PlayStation. Det kom ut til MS-DOS i 1995 og til PlayStation i 1996. Det er oppfølgeren til *Epic Pinball*.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Extreme Pinball* hos MobyGames

* (en) *Extreme Pinball* på PCGamingWiki

* (en) *Extreme Pinball* hos Giant Bomb

* (en) *Extreme Pinball* hos Internet Game Database

* (en) *Extreme Pinball* hos GameFAQs

Autoritetsdata
# Programmerer

**Programmerer**, eller **utvikler**, betegner en person som utvikler programvare for datamaskiner, og i stor grad også for andre tekniske innretninger ved hjelp av et programmeringsspråk. Betegnelsen **systemutvikler** blir også brukt, men det er i realiteten en person med et større ansvarsområde enn en programmerer.

Utviklere skiller ofte på om de jobber med forsystem, baksystem eller begge deler (hele «stakken», såkalt fullstakk-utvikler).

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# 32-biter

| Bit |
| --- |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 4 | 8 | 12 | 16 | 18 | 24 | 26 | 31 | 32 | 36 | 48 | 60 | 64 | 128 | 256 | 512 | bit slicing |

 |
| Applikasjonsprogramvare |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 8 | 16 | 32 | 64
 |

 |
| Flyttallspresisjon |
|

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ×½ | ×1 | ×2 | ×4 | ×8
 |

 |
| Flyttalls desimaltallspresisjon |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 32 | 64 | 128
 |

 |
| * v
* d
* r
 |

Innenfor informatikk er **32-biter** heltall, minneadresser og andre dataenheter de som er 32 biter (4 oktetter) brede. 32-biter mikroprosessorer og aritmetisk logiske enheter er de som er basert på 32-biter prosessorregistere, adressebusser og databusser. 32-biter er også et begrep som brukes om en generasjon av mikrodatamaskiner og personlige datamaskiner hvor 32-biter mikroprosessorer er normen.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Brukermodus

Et moderne operativsystem segrererer vanligvis virtuell hukommelse i et kjerneområde og et **brukerområde**. Denne adskillelse tjener til å beskytte data og funksjonalitet fra feil, og dermed sørge for feiltoleranse, og skadelig adferd (og dermed sørge for datasikkerhet).

Kjerneområdet er reservert til å kjøre i som en privilegert operativsystemkjerne, kjerneutvidelser og de fleste utstyrsdrivere. I motsetning til dette er brukerområdet det området i hovedminnet hvor applikasjonsprogramvare og enkelte drivere kjører.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Penny Pritzker

| Penny Pritzker |
| --- |
|  |
| Født | 2. mai 1959 (67 år) Chicago |
| Beskjeftigelse | Politiker, gründer, bedriftsleder  |
| Embete | * USAs handelsminister (2013–2017)
 |
| Utdannet ved | Harvard College Stanford Law School Stanford Graduate School of Business |
| Far | Donald Pritzker |
| Mor | Susan Ann Pritzker |
| Søsken | J. B. Pritzker |
| Parti | Det demokratiske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Medlem av | American Academy of Arts and Sciences |
| Utmerkelser | Medlem av American Academy of Arts and Sciences Fellow 1. klasse av Fyrstinne Olgas orden (2024) |
|

---

Penny Pritzker på Commons |

**Penny Sue Pritzker** (født 1959 i Chicago i USA) er en amerikansk forretningskvinne og medlem av Pritzker-slekten fra Chicago, en av USAs mest velstående familier[*trenger referanse*].

Pritzker er et barnebarn av Abram Nicholas Pritzker (1896–1986), grunnlegger av hotellkjeden Hyatt, som vokste dramatisk under hans sønn Jay Pritzker (1922–1999), som er hennes onkel. Hun har økonomisk universitetsutdannelse fra Harvard University og fra Stanford University. Hun har store forretningsinteresser; hun er for tiden (2008) leder for *Classic Residence by Hyatt*, en kjede av luksusboligfellesskap for eldre og som er representert flere steder i USA, og som hun selv har grunnlagt.

Fra våren 2008 var Pritzker leder av Barack Obamas valgkampsfinansieringskomité.

Det ble den 20. november 2008 meldte CNN at hun var Obamas utvalgte til fremtidig handelsminister i regjeringen hans, som skulle tiltre den 20. januar 2009; kort etter ble det sagt at hun hadde avbøyd fordi hun trodde bekreftelsesprosessen i senatet ville bli vanskelig.[*trenger referanse*] I 2013 ble hun nominert til stillingen, og hun overtok stillingen i juni samme år. Hun gikk av samme dag som president Obama.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Penny Pritzker – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Penny Pritzker på X (tidligere Twitter)
* (en) Biografi hos Handelsdepartementet

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Flux

*Må ikke forveksles med magnetisk fluks.*

| Flux |
| --- |
| Nyeste versjon | 2.1 (28. mai 2007) |
| Operativsystem | Microsoft Windows |
| Type | 3D-grafikk, Animasjon |
|

---

Flux på Commons |

**Flux** var en programvare som gjorde det mulig å opprette og vise 3D-objekt. Flux fantes som et programtillegg til nettleserne Internet Explorer og fungerte også som et enkeltstående program.

## Eksterne lenker

* (en) Flux Player – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Offisielt nettsted Arkivert 4. september 2017 hos Wayback Machine.
* (en) Offisiell blogg Arkivert 16. februar 2019 hos Wayback Machine.
* (en) Historien til Flux Arkivert 26. mai 2012 hos Wayback Machine.
* (en) Alternativ til Flux Player Arkivert 10. august 2009 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# ReFS

| ReFS  |
| --- |
|  |
| Utvikler(e) | Microsoft |
| Operativsystem | Windows Server 2012 Windows 8.1 |

**Resilient File System (ReFS)**, med kodenavnet Protogon, er et proprietært filsystem som ble utviklet av Microsoft og introdusert sammen med Windows Server 2012. Intensjonen med ReFS er at det skal bli etterfølgeren til NTFS.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Windows Subsystem for Linux

| Windows Subsystem for Linux  |
| --- |
|  |
|  |
| Utvikler(e) | Microsoft |
| Nyeste versjon | 2.7.8 (6. juni 2026) |
| Kodelager |    |
| Operativsystem | Windows 10 windows 11 |
| Skrevet i | C++ |
| Type | Kompatibilitetslag |
| Lisens | Microsoft EULA, GPLv2, proprietær lisens |
| Nettsted | blogs.msdn.microsof... learn.microsoft.com... (en) learn.microsoft.com... |
| Forgjenger | Windows Services for UNIX |
|

---

Windows Subsystem for Linux på Commons |

**Windows Subsystem for Linux** (**WSL**), også kjent som **Windows-undersystem for Linux**, er et kompatibilitetslag i Windows 10 og Windows Server 2019. Laget gjør det mulig å kjøre eksekverbare filer i formatet ELF som i utgangspunktet kjører på Linux.

Kompatibilitetslaget ble lansert 2. august 2016.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Innebygd operativsystem

Et **innebygd operativsystem** er et operativsystem for et innebygd system. Slike operativsystemer er konstruerte for å være svært kompakte og effektive, og mangler mange funksjoner i generelle operativsystemer som ikke blir brukt i deres spesialiserte oppgaver. Innebygde operativsystemer er ofte også sanntids-operativsystemer.

Eksempler på innebygde operativsystemer er programvaren som benyttes i minibanker, CCTV-systemer og jukebokser.

Autoritetsdata
# Lastbar kjernemodul

En **lastbar kjernemodul** er innenfor informatikken navnet på en objektfil som inneholder kode som en utvidelse av operativsystemets kjerne. Slike moduler brukes vanligvis for å støtte nyere maskinvare (slik som utstyrsdrivere), filsystemer eller for å tilføye systemkall. Når deres funksjonalitet ikke lenger er krevet, kan de bli lastet ut for å frigjøre hukommelse og andre ressurser.

De fleste Unix-liknende operativsystemer og Microsoft Windows støtter lastbare kjernemoduler, selv om det kan forekomme ulike navn på dem.

## Eksterne lenker

* Anatomy of Linux loadable kernel modules, IBM DeveloperWorks, 16. juli 2008

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata