Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Bajonett (våpen)

En moderne knivbajonett brukt av det amerikanske marinekorpset
En **bajonett** er et blankvåpen med kort eller middels langt blad som monteres i eller ved munningen på et gevær, slik at geværet kan fungere som et slags spyd i nærkamp. Den kan være formet som en kniv, en kårde eller sabel.

Bajonetter ble vanlig i siste halvdel av 1600-tallet. Ordet har usikker opprinnelse, men kan henge sammen med den franske byen Bayonne.

## Utvikling

### Tidlige bajonetter

De tidlige bajonettene var såkalte **pluggbajonetter** eller **spunsebajonett** som satt som en plugg i løpet. Ulempen var at våpenet ikke kunne avfyres med bajonetten på plass. Dette ledet til utviklingen av **døllebajonetter**, der en metallhylse (døllen) ble tredd på løpet, med bajonettbladet avsatt litt til siden slik at våpenet kunne både lades og avfyres med bajonetten på plass. På siste halvdel av 1700-tallet ble såkalte **sabelbajonetter** utviklet. Disse hadde form som mer konvensjonelle kniver eller kortsverd, og ble festet på skinner eller knaster på selve løpet. Denne typen feste tillot også bajonetten å bli brukt som kampkniv, noe som var upraktisk med døllebajonettene.

### Bajonetter fra 1900 og framover

På 1900-tallet ble bajonettene og skytevåpnene de var montert på betraktelig kortet ned. Med den lave skuddtakten som var vanlig på munnladere og tidlige bakladere, var det av og til nødvendig å danne tette forsvarsformasjoner mot framstormende motstandere på slagmarken. Med stadig bedre repetervåpen og større magasinkapasitet forsvant behovet for å bruke geværet som pik. I dag er bajonetten primært en kampkniv, og bruken på geværer er i først og fremst seremoniell. Bajonetter for Kalashnikov-geværer er utformet slik at de kan settes sammen med balgen og danne en enkel tang for å kutte piggtråd og andre metallvaiere.

## Se også

Amerikanske militstropper med bajonetter mot fredelige tekstilarbeidere 1912.
* Kniv
* Sverd
* Sabel
* Kårde

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Bayonets – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Maskinpistol

Bergmann MP 18.1
Den svært utbredte israelske Uzi, her med bærereim og innfellbar kolbe.
En **maskinpistol** er opprinnelig et helautomatisk skytevåpen som avfyrer pistolammunisjon. Den første maskinpistolen, MP18, ble oppfunnet i Tyskland i 1918. Den ble utviklet for bruk av de tyske stormtroppene i håp om å få til et gjennombrudd i skyttergravskrigen. Senere har det blitt utviklet egne kalibere for maskinpistoler, og grensen mellom automatgevær og maskinpistol har blitt noe flytende.

En maskinpistol er ofte forsynt med kolbe, og ligger mellom en pistol og et gevær i vekt. Våpenet ble utviklet for å gi større ildkraft, særlig ved nærkamp. Den historisk største utviklingen var før og under andre verdenskrig, hvor det var viktig å kunne produsere effektive våpen med enkle midler. Produksjonen foregikk i flere land, særlig i Tyskland og Storbritannia. Den engelske Stengun viste seg effektiv til motstandsarbeid da den kunne settes sammen ved deler som kunne gå for vanlige verkstedsdeler.

På grunn av våpenets effektivitet og enkelhet, har de vært populære i kriminelle miljøer, som mafiaen. Den amerikanske «Tommygun» med sitt karakteristiske trommelmagasin sies å passe ned i en fiolinkasse og fikk tilnavnet «Chicagofele». Fordelene ved en maskinpistol i forhold til en alminnelig pistol er mange, større magasinkapasitet, ofte 30 skudd for hver lading, større nøyaktighet og mulighet for avfyring i automatmodus.

Noen maskinpistoler, slik som Glock 18, er ganske enkelt vanlige pistoler med mulighet for å avfyre automatild.
# Artilleri

M-198 155mm haubits avfyres
**Artilleri** er opprinnelig maskineri for å kaste prosjektiler, slik som beleiringsmaskiner og kanoner. I moderne militær sammenheng betyr det også våpenarten som består av soldater som er utrustet med slike våpen.
Ifølge CFE-avtalen er begrepet grovkalibrede artillerisystemer med evne til å engasjere landmål, primært ved indirekte ildgivning. Slike artillerisystemer utgjør den vesentlige indirekte ildstøtte til kombinerte hærstyrker.
Grovkalibrede artillerisystemer er kanoner, haubitser, artilleriskyts som kombinerer kanonens og haubitsens egenskaper, bombekastere og flerrørs rakettutskytningsramper med et kaliber på 100 millimeter eller mer. I tillegg skal ethvert fremtidig grovkalibret, direkte ildgivningssystem som har sekundær, effektiv, indirekte ildgivningsevne, telles med i forhold til maksimalantallet for artilleri.
Artilleriets skytshelgen er Sankta Barbara.

## Typer artilleri

Bofors 40 mm luftvernkanon
Det amerikanske slagskipet USS «Iowa» fyrer av en full bredside
### Feltartilleri

Feltartilleri betegner artilleri som beveger seg i felten sammen med andre bakkestyrker. I dag skiller man mellom tauet feltartilleri og selvdrevet feltartilleri. Man har også flere typer skyts; kanoner, haubitser og missiler.

Det norske forsvaret bruker selvdrevet felthaubits av typen K9 Thunder.

**Utdypende artikkel: Det norske forsvarets utskifting av M109.**

### Festningsartilleri

Festningsartilleri er en betegnelse på fastmontert artilleri på befestninger. Festningsartilleri som skal forsvare et kystområde, et sund eller lignende kalles kystartilleri.

De siste norske kystfortene ble bygget på 1980-tallet, og mistet sin militær-strategiske betydning på 1990-tallet.

### Skipsartilleri

Skipsartilleri er artilleri montert på skip. Den siste typen artilleriskip ble betegnet som slagskip. De siste slagskipene gikk i opplag på 1990-tallet. Det siste slagskipet i bruk var USS Iowa BB-61 som nå er museumsskip i Los Angeles. Skipet ble brukt under invasjonen av Irak i 2003, der det ga artilleristøtte til amerikanske bakkestyrker som rykket inn i landet.

### Luftvernartilleri

Luftvernartilleriet ble opprettet først for å bekjempe ballonger og luftskip, og senere fly. De har spesialisert utstyr for å treffe bevegelige mål. I tiden etter andre verdenskrig gikk luftvernartilleriet til en viss grad over til å bruke luftvernmissiler.

Norsk luftvernsartilleri består av Kampluftvernbatteriet og NASAMS.

## Se også

* Beredent artilleri
* Liste over selvdrevet artilleri
* Artilleribataljonen i den norske hæren

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Artillery – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Artillery – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# M1 Garand

| M1 Garand |
| --- |
|  |
| Basisdata |
| Opphavsland |  USA |
| Type | Militærrifle |
| Produsent(er) | Springfield Armory Winchester H & R Firearms I. Harvester Beretta |
| Innført | 1932 |
| Utfaset | 1957 |
| Bruker(e) | USA, Norge, Danmark |
| Tekniske data |
| Kamring | .30-06 Springfield 7,62 × 51 mm NATO |
| Mekanisme | Halvautomatisk |
| Vekt | 4,37 |
| Lengde | 1103 |
| Magasinkapasitet | 8 patroner |
| Siktemidler | justerbart bakre sikte, høyde og vind |

**M1 Garand** eller **Garand selvladegevær (SLG)** er en amerikansk, halvautomatisk rifle konstruert av John Cantius Garand. Det formelle navnet i det amerikanske forsvaret er **United States Rifle, .30 Caliber, M1**. M1 Garand erstattet Springfield-riflen i 1936 og forble i tjeneste i den amerikanske hæren inntil den ble erstattet av M-14 i 1958.

Den ble brukt som tjenesterifle (hovedvåpen for infanteriet, og i andre våpengrener) i både andre verdenskrig og Koreakrigen, samt i begrenset bruk under Vietnamkrigen. Den var også i bruk i den norske Hæren i perioden fra 1952 til ca. 1970, og i Heimevernet noe lenger, hvor den erstattet Mauseren.

Den er fremdeles i bruk i enkelte drill- og seremonitropper, blant annet i Gardens drilltropp. I Hærens avdelinger startet utfasingen av våpenet fra leveringen av enhetsriflen AG-3 fra Kongsberg våpenfabrikk startet i februar 1967.

## Virkemåte

M1 Garand-riflen er et halvautomatisk, gassdrevet våpen på .30-kaliber, med et magasin som holder åtte skudd. Den er 1107 mm lang og veier rundt 4,3 kg. Riflen er kjent for sin raske skuddtakt, enkle vedlikehold og presise jernsikter, justerbare for avstand og vind. Skuddmekanismen muliggjør rask skyting uten omlading. Et karakteristisk «ping» høres når magasinet er tomt, og det ble spekulert i at fiender kunne utnytte denne lyden, selv om dette er omstridt.

## Referanser
# M1918 Browning Automatic Rifle

| Browning Automatic Rifle |
| --- |
|  |
| Basisdata |
| Opphavsland |  USA |
| Type | Automatgevær |
| Produsent(er) | vis
8 oppføringer
Colt Winchester Repeating Arms Company Royal McBee Carl Gustafs stads gevärsfaktori Fabrique Nationale Państwowa Fabryka Karabinów Marlin Firearms IBM

 |
| Innført | 1918 |
| Utfaset | 1970 |
| Bruker(e) | USA, Norge, Sverige |
| Tekniske data |
| Kamring | vis
7 oppføringer
.30-06 Springfield 8 × 57 mm 7,65 × 53,5 mm 7 × 57 mm 6,5 × 55 mm .303 British 7,62 × 51 mm NATO

 |
| Mekanisme | Gassdrevet, åpent sluttstykke |
| Skuddtakt | 300-650 skudd/min |
| Vekt | 7.3 - 8.6 |
| Lengde | 1.214 |
| Magasinkapasitet | 20 |

*Denne artikkelen handler om automatgeværet. For den selvladende jaktriflen, se Browning BAR.*
**M1918 Browning Automatic Rifle** (**BAR**) er et automatgevær beregnet for militært bruk.

## Historie

Våpenet ble designet av John Moses Browning i 1917 og fikk navnet **Rifle, Caliber .30, Automatic, Browning, M1918** av det amerikanske forsvar, ble senere omdøpt til **Browning Automatic Rifle, Caliber .30, M1918A2**. Riflen skulle primært være en erstatning for de franske Chauchat og Hotchkiss M1909 Benet-Mercie maskingeværene som ble brukt av den amerikanske hærens avdelinger som deltok i første verdenskrig, da USA selv ikke hadde noen alternativ. Riflen var tenkt som et lett automatgevær, men ble mye brukt som lett maskingevær med tofot.

## Design

BAR er en gassoperert, luftkjølt magasinmatet automatisk rifle som skyter ifra en åpent sluttstykke. Våpenet ble kamret for kaliber .30-06 Springfield da det ble bygget for det amerikanske forsvar. Den veier mellom 7.3 – 8.6 kg uten ammunisjon, avhengig av modell.

## Varianter

### Norge

BAR var i bruk i det norske forsvaret som standard lett maskingevær for alle grener i perioden 1952-1970, og forble i bruk i HV noe lenger.

### Sverige

* Kulsprutegevär m/21 (**Kg m/21**)
* Kulsprutegevär m/37 (**Kg m/37**)

### USA

* M1918
* M1918A1 (1937)
* M1918A2 (1940)
* M1922

### Internasjonalt

* Browning wz.1928
* FN M1930

### Sivil bruk

* Colt Automatic Machine Rifle
* Ohio Ordnance Works 1918A3 SLR
* Barrow Scattergun

## Eksterne lenker

* (en) Browning M1918 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Browning M1918 (BAR) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Modern Firearms Arkivert 2. september 2010 hos Wayback Machine.
* BAR i Sverige
* Referanse Manual
* WW2DB: Browning Automatic Rifle 'BAR'
# Kasapanos

Ulike typer finske egenproduserte våpen mot stridsvogner under vinterkrigen. Fra venstre: Kasapanos, håndgranat, stavhåndgranat og molotovcocktail.
**Kasapanos** var et antitankvåpen utviklet av den finske kapteinen Kaarlo Tuurna i 1936 som et enkelt våpen mot stridsvogner. Sprengladninger fra 1 til 4 kg TNT ble brukt for å ødelegge panserkjøretøy av varierende størrelse. Kasapanos hadde stor effekt mot sovjetiske panserkjøretøy under vinterkrigen. Kasapanos ble anbrakt eller kastet for hånd. Sprengladningen ble antent av et tennrør i skaftet. Det var samme skaft og tennrør som i de tyske stavhåndgranatene.

## Eksterne lenker

* Kasapanos, finsk antitankvåpen brukt under vinterkrigen (engelsk) Arkivert 8. januar 2016 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# Barrikade

Barrikader beskytter Transamericapyramiden mot bilbomber
Barrikade fra Warszawaoppstanden
En **barrikade** (av fransk *barrique*, «tønne») er ting som blir satt sammen for å hindre trafikk, verne noe mot angrep eller isolere et område. Ordet blir i dag særlig assosiert med provisoriske festninger ved gateslagsmål mellom politi eller andre representanter for ordensmakten og sivile. Ordet brukes også i uttrykk som at noen «står på barrikadene», men også om provisoriske barrierer til å styre trafikken med.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Bunker (bygning)

Bunker i Hirtshals i Danmark
En **bunker** er en militær forsvarsstilling eller tilfluktsrom av stein og/eller betong.

I Europa kom de for alvor i bruk under krigen mellom Tyskland og Frankrike i 1870. I tiden før, under og etter første verdenskrig fortsatte massive utbygninger i nevnte land, med sammenhengende forsvarslinjer som fokus. Også land som Tsjekkia, Finland, og Sveits bygget omfattende forsvarsverk i tiden før annen verdenskrig. I løpet av 1930- og 1940-åra utviklet tyske ingeniører en serie med hundrevis av standardiserte bunkere (regelbau) for alle formål.

Bunker bygd av tyskerne under andre verdenskrig i Vardø i Finnmark  Foto: magnethy
Spesielt i Albania ble det installert mange bunkere i etterkrigstiden.

I Norge ble det av okkupasjonsmakten under andre verdenskrig bygget store mengder bunkere over hele landet. I Finnmark og til dels Troms ble disse sprengt i stykker under tilbaketrekningen, men i hele resten av landet står der bunkere igjen som i dag kan beskues av allmennheten. Et par tidligere kystfort er gjort om til museum, men hoveddelen av bunkerne står i dag forlatt og ubrukt. Norskekysten ble kraftig bygget ut under krigen, som en del av tyskernes forsvarsverk Atlanterhavsvollen.

## Se også

* Kasematt
* Shelter
* Førerbunkeren
* Tilfluktsrom
* Schutzwallmedaljen
* Lyngenlinjen
* Frøy-linjen

## Eksterne lenker

* (en) Bunkers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Bunker – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* BunkerBlog: All about German fortifications 1933-1945
* Bunkersite.com: About bunkers built by the Germans during 1933-1945 in the whole of Europe
* Bunker Pictures – Pictures, locations, information about bunkers from WW2, The Atlantikwall and the Cold War
* Tyske kystfort i Norge