# Tycho Brahe

| Tycho Brahe |
| --- |
| Portrett med løsnese og Elefantordenen, malt 1596 |
| Født | 14. des. 1546 Knudstrup (Skåne, Danmark-Norge) |
| Død | 24. okt. 1601   (54 år) Praha (Böhmen, Det tysk-romerske rike) Praha |
| Beskjeftigelse | Astronom, selvbiograf, lyriker, astrolog, alkymist, skribent, trykker  |
| Utdannet ved | Københavns Universitet (1559–1562) Universitetet i Leipzig (1562–1565) Universität Rostock (–1567) |
| Doktorgrads- veileder | Valentin Thau (1562) Caspar Peucer |
| Ektefelle | Kirsten Barbara Jørgensdatter |
| Far | Otte Thygesen Brahe |
| Mor | Beate Clausdatter Bille |
| Søsken | Sophie Brahe Jørgen Ottesen Brahe Steen Brahe til Knudstrup Axel Ottesen Brahe Knud Brahe |
| Barn | Sidsel Brahe Elisabeth Brahe |
| Nasjonalitet | Kongeriket Danmark |
| Gravlagt | Týnkirken |
| Utmerkelser | Ridder av Elefantordenen (1580) |
| Arbeidssted | Uranienborg |
| Fagfelt | Astronomi |
| Doktorgrads- studenter | Adriaan Metius (1594) Johannes Kepler (1591) Ambrosius Rhode (1600) |
| Kjent for | vis
6 oppføringer
De rudolfinske tabeller Tychonisk system De Nova Stella Astronomiae Instauratae Mechanica De Mundi aetherei recentioribus Phaenomenis Liber secundus Astronomiae Instauratae Progymnasmata
 |
| Signatur |
|  |
|

---

Tycho Brahe på Commons |

Den danske astronomen Brahe fikk bygget det astronomiske observatoriet Stjerneborg på øya Hven (Hveen) i Øresund i 1584 da han ikke lenger fant Uranienborg tilstrekkelig for observasjoner av stjernehimmelen. Tegning: 1662
**Tycho Brahe** (også *Tyge Brahe*; født **Tyge Ottesen Brahe**; 1546–1601) var en dansk vitenskapsmann kjent for sine usedvanlig nøyaktige målinger av stjerner og planeter før oppfinnelsen av teleskopet. Hans omfattende observasjoner la grunnlaget for den senere utviklingen av moderne astrometri.

Krateret Tycho på Månen og Mars-krateret 1677 Tycho Brahe er oppkalt etter ham. Også Tycho Brahe Planetarium i København, samt Tycho Braheplatsen i sentrum av Helsingborg, er oppkalt etter Brahe.

Fornavnet Tycho er en latinisering av det danske Tyge.

## Biografi

Tyge Ottesen Brahe ble født 14. desember 1546 på Knudstrup (Knutstorp) slott utenfor Landscrone i Skåne som den gang var dansk område. Han var tvilling, men hans tvillingbror var dødfødt. Foreldrene var riksråd Otte Thygesen Brahe og dennes kone Beate Clausdatter Bille.

Bare to år gammel ble Brahe sendt til sin fars barnløse bror, Jørgen Brahe. Tycho Brahe var den eneste av tolv søsken som ble sendt hjemmefra i oppveksten, selv om han senere påpekte at hans farbror og tante hadde behandlet ham som sin egen, og senere gjort ham til sin arving. Tolv år gammel begynte han ved Københavns universitet, først som jusstudent. Men så ble han 11. november 1572 i Herrevad kloster vitne til en supernova. Brahe var den siste berømte astronom som foretok sine observasjoner av nattehimmelen uten bruk av teleskop.

Brahe var 21. august 1560, 13 år gammel, vitne til en solformørkelse som forsterket hans interesse for astronomi. I 1565 døde hans onkel Jørgen som følge av en lungebetennelse han pådro seg etter å ha reddet Frederik II av Danmark og Norge fra å drukne. Hans morbror Steen Clausen Bille innredet senere et laboratorium til ham på det tidligere Herrevad kloster, der han observerte supernovaen. Dit flyttet han med sin kone Kirsten Barbara Jørgensdatter (1549–1604). Hun kom fra en borgerlig familie. Fra ung alder skilte Brahe seg ut, både med hensyn til yrke og valg av ektefelle.

## Hven i Øresund

Etter å ha avsluttet sine studier innen astronomi planla han å slå seg ned i Basel. Men den 11. februar 1576 ga kong Frederik II han et tilbud han ikke kunne si nei til - øya Hven i Øresund, hvor han mellom 1576 og 1580 fikk oppført slottet og observatoriet Uranienborg, og mellom 1581 og 1584 det delvis underjordiske observatoriet Stjerneborg som blant annet ble bygget for å beskytte instrumentene mot vibrasjoner fra vind samt temperaturendringer. I tillegg fikk han en rikelig årslønn, samt inntektene fra Nordfjord len i Norge og et rikt prebende i Roskilde. Dessuten Kullagården i Skåne med 11 tilhørende gårdsbruk, mot plikt til å holde Kullens fyrlykt tent.

På Hven arbeidet han ofte med sin søster Sophie Brahe som assistent. Ved kong Frederiks død i 1588 mistet Brahe sin virksomme velynder, og etter hvert som hans venner i riksrådet døde, viste det seg at de som trådte i deres sted, ikke betraktet ham med velvillige øyne. Det kom også klager på hans væremåte overfor bøndene på Hven. Han flyttet først fra observatoriene i Øresund til København, men i 1597 forlot han Danmark for godt. Han oppholdt seg først i Rostock og senere hos grev Rantzau i Wandsbek nær Hamburg. Under begynnelsen av sine studier i Rostock i 1566, hadde han mistet en del av nesen i duell med Manderup Parsberg og bar siden en nese av sølv.

I 1599 ble Brahe keiserlig astronom for den romerske keiser Rudolf II av Böhmen. For keiseren var vitenskapelige oppdagelser en måte å imponere på. Brahe arbeidet ved hans hoff i Praha til sin død og ble begravet i Týnkirken.

Brahes kvadrant, et måleinstrument som viste stjerners posisjon i grader og bueminutter
## Bidrag til astronomien

### Svekke Aristoteles' verdensbilde

En kveld i november 1572 på Herrevad kloster observerte Tycho Brahe en ny, sterkt lysende stjerne i stjernebildet Cassiopeia, det vi i dag omtaler som en supernova. Stjernen lyste sterkere enn Venus og var synlig midt på dagen, og den vakte oppsikt over hele Europa. Etter dette konsentrerte han sine studier om astronomien. I alle fall siden Aristoteles hadde den aksepterte oppfatningen vært at alt utenfor månens bane var uforanderlig, flere andre observatører forsøkte derfor å forklare stjernen som et resultat av et fenomen i Jordas atmosfære. Tycho Brahe samlet data fra observasjoner ulike steder i Europa og fant at dette var uriktig. Han skrev om dette i boka *De nova stella* fra 1573. Herfra stammer betegnelsen *nova*, brukt om en stjerne som plutselig blusser opp på himmelen. I dag vet vi at stjernen i 1572 var en supernova.

I 1577 ble en komet synlig på himmelen, Brahe fastslo at også denne var lengre borte enn månens bane. Inntil da hadde de fleste ment at også kometer var atmosfæriske fenomener. I samtiden var det mange som holdt seg til Aristoteles' teori om at himmelens (tilsynelatende) omdreining var en *virkelig* omdreining av flere kuleskall, eller krystallhimler som stjernene og planetene var festet til, og dette ble illustrert ved at man lagde messingkuleskall kalt *Theorica Orbium* som illustrerte hvordan dette kunne forklares fysisk. Tycho Brahe argumenterte for at observasjoner av kometer var ensbetydende med at denne fysiske forklaringen ikke holdt mål. Både kometen og den nye stjernen svekket troverdigheten av det gamle verdensbildet fra Aristoteles og Ptolemaios.

### Nøyaktige og systematiske observasjoner

Moderne posisjons- og observasjonsastronomi sprang direkte ut av innsatsen hans. Han er kjent for å ha gjort de mest presise astronomiske observasjonene før teleskopet ble oppfunnet. Mens tidligere astronomer hadde vært i stand til å gjøre observasjoner med en nøyaktighet på 10-15 bueminutter, hadde Brahes observasjoner en nøyaktighet i størrelsesorden 1 bueminutt (1 bueminutt = 1/60 grad). Som måleinstrument brukte han en kvadrant (se illustrasjon).

Mye av astronomien fra grekerne og fra middelalderen bygde på observasjoner gjort av babylonerne, og selv Nikolaus Kopernikus utførte bare få og unøyaktige observasjoner. Brahe stolte ikke på disse tidligere observasjonene. Tidligere skulle astronomiske teorier bygge på både gamle og nye observasjoner, med Brahe kom et brudd med dette.

Han var også den første i moderne tid som utførte systematiske observasjoner. Han skrev observasjonene ned og samlet slik store mengder rådata. Han akkumulerte dermed en skatt av kunnskap som la grunnlaget for moderne astronomi.

Hans observasjoner resulterte i en stor stjernekatalog, den første som var uavhengig av Ptolemaios. Målingene av planetenes posisjoner over en årrekke gjorde det mulig for den tyske astronomen og matematikeren Johannes Kepler (1571–1630), som var Brahes assistent, å utarbeide sine lover for planetenes bevegelse («Keplers lover»).

Brahes geoheliosentriske modell, et verdensbilde som var både jordsentrert (geosentrisk) og solsentrert (heliosentrisk).
Brahe var ikke førstemann ut med en geo-heliosentrisk modell; her Valentin Naboths tegning (1573) av Martianus Capellas astronomske modell fra 400-tallet.
### Geoheliosentrisk verdensbilde

Selv om Brahe ofte blir husket for sine svært gode data, var han også en av de store kosmologene mellom Nikolaus Kopernikus og Isaac Newton. Brahe mente at både Ptolemaios ekvant og Kopernikus' bevegelige jord var absurd, han foreslo derfor en modell som både var jordsentrert (geosentrisk) og solsentrert (heliosentrisk). Denne modellen kombinerte Kopernikus' elegante løsninger med at selv ikke Brahe med sine rekordnøyaktige målinger kunne måle noen parallaksebevegelse for fiksstjernene. Dermed fantes det absolutt ingen beviser for jordas bevegelse gjennom verdensrommet. Det var ikke før i 1838 at Friedrich Bessel observerte slike bevegelser.

Brahe mente også at Kopernikus' løsning ville føre til et urimelig stort univers, og dermed også at stjernene ville være urimelig store. Brahe målte fiksstjernenes diameter å tilsvare opp til 2 bueminutter (1/30 grad), mens astronomer i dag vet at stjernene for oss ser mye større ut enn de egentlig er pga. lysbrytning i atmosfæren, og at de egentlig har så å si ingen utstrekning på himmelen.

For mange astronomer på 1500-tallet og et stykke inn på 1600-tallet representerte Brahes geoheliosentriske modell det beste fra to verdener. Først med Johannes Kepler kom en matematiker som var dyktig nok til beskrive en modell som var mer elegant og som også gav enda mer nøyaktige forutsigelser.

Tycho Brahes hjem i Praha der Brahe ble keiserlig hoffastronom for Rudolf II av Det tysk-romerske rike 1599.
Monument over Tycho Brahe og den tyske astronomen og matematikeren Johannes Kepler (1571–1630) i Praha. Brahes målinger av planetenes posisjoner over en årrekke gjorde det mulig for Kepler, som var Brahes assistent, å utarbeide sine lover for planetenes bevegelse («Keplers lover»).
## Verker

* 1573: *De Nova Stella* (beskrivelse av supernovaen SN 1572)
* 1588: *De mundi aetherei recentioribus phaenomenis*
* 1596: *Epistolae astronomicae*
* 1598: *Astronomiae instauratae mechanica*
* 1602: *Astronomiae instauratae progymnasmata*

## Tycho Brahe-dager

Brahe var også astrolog. Det hevdes at han beregnet seg frem til 32 dager som det ville være ytterst uheldig å foreta seg noe på, derav begrepet på dansk *Tycho Brahes-dag*, også omtalt som Tychoe-Brahe-dag og Tyge-Brahe-dag, som brukes når alt går en i mot. Dessuten skulle han ha regnet seg frem til at det var fire særdeles heldige dager, nemlig 26. januar, 9. februar, 10. februar og 15. juni. Der finnes dog ingen dokumentasjon for at Tycho Brahe virkelig laget en slik liste over dager. Sannsynligvis er listen blitt tilskrevet astronomen lenge etter hans død for å få den til å fremstå mer troverdig.

## Gravåpning

15. november 2010 ble Brahes grav åpnet for undersøkelser for annen gang. Forskerne ønsket å finne ut mer om astronomens helsetilstand og om mulig dødsårsak. Analyseresultatene avkrefter den utbredte myten om at Brahe hadde blitt forgiftet med kvikksølv. I tillegg til gull og sølv ble det funnet rester av kvikksølv i skjegghåret hans, men ikke nok til å kunne ta livet av et menneske.

Levningene etter Brahe og hans kone er blitt analysert. Ferskvannsfisk var en vesentlig del av kostholdet på keiser Rudolfs tid. I rundt 25 år hadde ekteparet Brahe god tilgang til fisk hentet fra ferskvannsdammer. På Hven, der de bodde i årene 1576-97, hadde Valentin von Spangenberg (ellers kjent for kongeveien mellom slottene Kronborg og Frederiksborg slott) anlagt nesten 60 ferskvannsdammer med mange typer fisk. I 1597/98 bodde ekteparet et år på herregården tilhørende Brahes venn Heinrich Rantzau i Wandsbek utenfor Hamburg, der Tycho innrettet et tårn til stjernekikking. Så bodde de en stund i Wittenberg hos Philip Melanchthon. I 1599 tilbrakte de et år på Benátky-slottet, der Brahe arbeidet sammen med Johannes Kepler, som senere gjorde bruk av Brahes innsamlede data for å utvikle sine tre lover for planetenes bevegelser. Fra 1600 til Brahes død året etter bodde de i Praha, der hans kone Kirsten Jørgensdatter i 1604.

## Trivia

En førsteutgave av *De Nova Stella* ble i november 2011 solgt på auksjon i Danmark for 4,1 millioner danske kroner.

## Referanser

## Litteratur

* Boerst, William J: *Tycho Brahe. Mapping the heavens, Morgan Reynolds*, 2003
* Christianson, J.: *Cloister and observatory. Herrevad Abbey and Tycho Brahe's Uranienborg*, University microfilms, Michigan, 1964
* Linton, Christopher M.: *From Eudoxus to Einstein. A History of Mathematical Astronomy*, 2004.
* Strømholm, Per: *Den vitenskapelige revolusjon 1500-1700*, 1984.
* Wittendorff, Alex: *Tyge Brahe* (Gad, 1994) 327 sider, ISBN 87-12-02272-1

## Eksterne lenker

* (en) Tycho Brahe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Tycho Brahe – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Tycho Brahe-museet på Hven Arkivert 3. februar 2011 hos Wayback Machine.
* Tycho Brahes innledning til *De Nova Stella*, 1573 Arkivert 5. oktober 2021 hos Wayback Machine.
* Noen av Brahes vitenskapelige verker er digitalt tilgjengelige via Internet Archive
* Biografi «Johannes Kepler» hos nndb.com
* Interaktivt natthimmelkart: AstroViewer
* Norsk Astronomisk Selskap