Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Internasjonal konvensjon om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter

| Den internasjonale konvensjonen om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter |
| --- |
|  |
| Signeringsdato | 16. desember 1966 |
| Trådte i kraft | 3. januar 1976  |
| Parter | 172 |
| Språk | arabisk, engelsk, fransk, kinesisk, russisk, spansk |
| De forente nasjoners ID | 080000028002b6ed |
|  |

**Den internasjonale konvensjonen om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter** er en FN-konvensjon som ble opprettet for å sikre de enkelte mennesker bestemte rettigheter hos sine respektive stater, som blant annet å gi økonomisk, sosiale og kulturelle rettigheter, inkludert rett til arbeid og rett til helse, rett til utdannelse, og rett til en tilstrekkelig levestandard.

Den trådte i kraft i 1976. Per desember 2020 var det 170 stater som hadde ratifisert avtalen. Fire stater har signert, men ennå ikke tiltrådt avtalen: USA, Komorene, Cuba og Palau.

FNs økonomiske og sosiale råd har i oppdrag å overvåke statenes tilpasning av konvensjonen. Rådet satt opp i 1985 en komité som skal utrede statenes oppfølgning. Denne komiteen stiller krav på at landene skal forklare svakheter som har oppstått, at de skal føre og oppgi statistikk og tall som kan anvendes i vurderingen. Statene skal rapportere til komiteen hvert femte år.

## Norge

Norge undertegnet konvensjonen i 1968 og ratifiserte den i 1972. Norge har reservert seg mot at ordningen med tvungen lønnsnemnd skal være i strid med konvensjonen. Konvensjonen ble i 1999 gjennomført i norsk rett gjennom menneskerettsloven.

## Se også

* Menneskerettighetserklæringen
* FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter

## Referanser

## Eksterne lenker

* Den internasjonale konvensjonen om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter (norsk oversettelse, vedlegg til menneskerettsloven)
* OHCHR: International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (konvensjonsteksten på engelsk)
* Oversikt over konvensjonsmedlemmene og deres eventuelle reservasjoner mm. Arkivert 17. september 2012 hos Wayback Machine. (engelsk)
# Mary Haas

| Mary Haas |
| --- |
| Født | 12. jan. 1910 Richmond |
| Død | 17. mai 1996   (86 år) Alameda |
| Beskjeftigelse | Lingvist, skribent  |
| Embete | * President of the Linguistic Society of America
 |
| Utdannet ved | vis
7 oppføringer
Yale University (–1935; arbeidsområde: lingvistikk, akademisk grad: ph.d.) University of Chicago Earlham College Richmond High School videregående skole Yale University (–1935; akademisk grad: ph.d., New Haven, doktorgradsveileder: Edward Sapir) Earlham College (Richmond, akademisk grad: bachelorgrad)

 |
| Ektefelle | Morris Swadesh (1931–1937) |
| Nasjonalitet | USA |
| Medlem av | * American Academy of Arts and Sciences
* National Academy of Sciences (1978–; Member of the National Academy of Sciences of the United States)
 |
| Utmerkelser | Guggenheim-stipendiet (1964) Wilbur Cross Medal (1977) Medlem av American Academy of Arts and Sciences Fellow |

**Mary Rosamund Haas** (født 12. januar 1910, død 17. mai 1996) var en amerikansk lingvist som spesialiserte seg på indianerspråk, thai og sammenlignende lingvistikk.

Haas tok high school i Richmond, Indiana, og begynte så sine studier ved Earlham College. Ved University of Chicago tok hun en mastergrad i sammenlignende språk. I 1933, fikk hun publisert sin første artikkel: *A Visit to the Other World, a Nitinat Text* som hun skrev sammen med Morris Swadesh (som hun senere var gift med).

I 1935, fullførte hun doktorgraden sin i lingvistikk, ved Yale University. Doktorgraden hennes hadde tittelen *A Grammar of the Tunica Language* og omhandlet tunica, et språk som tidligere ble snakket i Louisiana. For doktorgraden sin, arbeidet hun sammen med Sesostrie Youchigant, den siste som kunne tunica-språket flytende.

Hun undertok også studier av natchez- og creek-språkene, men uten å publisere særlig mye av det hun fant. Notatene hennes fra dette arbeidet har etterhvert begynt å bli brukt av andre lingvister.

Rett før Andre verdenskrig, begynte hun å studere thai, og å lage materialer som skulle brukes til å undervise militære styrker i thai-språket. Hennes *Thai-English Student's Dictionary* fra 1963 (andre utgave 1964), brukes fremdeles av folk som lærer thai.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Nekrolog fra SEAlang.net
# Borgerskap

Karikatur på det pene borgerskap i København, omkring 1890
**Borgerskap**, også **bourgeoisi** eller **bursjoasi**, som begrep brukes som betegnelse på den velstående, eiendomsbesittende, men ikke-adelige mellomklassen og etter hvert overklassen i det kapitalistiske samfunnet.

## I Norge

Borgerskap er i Norge opprinnelig en fellesbetegnelse for de beboere i en kjøpstad som hadde løst borgerbrev, dvs. handelsmenn, håndverkere og skippere, til forskjell fra adelige, embedsmenn og bønder samt arbeidere, leilendinger og husmenn. Handelsborgere hadde rett til å inn- og utføre alle tillatte kjøpmannsvarer innen- og utenlands – en rettighet kalt «handelsfrihet».

I den enkelte kjøpstad ble det ført en *Borgerbok*, tidligere kalt *Stadsbok* som inneholder navn på de personer som avla ed for å kunne drive handel eller håndverk. Fra tidlig på 1600-tallet inneholdt *Borgerboken* også informasjon om personenes fødested og fra slutten av 1600-tallet om hva slags yrke næringen innebar.

## Se også

* Borgerlig
* Borgerleie
* Byborger
* Borgermester
* Stand
* Samfunnsklasse
* Borgerlig demokrati
* Statsborger

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Bourgeoisie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Borgerskap - oppslagsverket oVe, artikkel av Åsta Vadset, Bergen Byarkiv.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.