Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sentralkomité

**Sentralkomité** benyttes særlig om den ledende forsamling i et kommunistisk parti.

I kommunistpartier velges som regel delegatene til sentralkomitéen av partikongressen. Sentralkomitéen fungerer som et slags styre for partiet, og velger også medlemmene i politbyrået. I en norsk sammenheng vil en partikongress normalt tilsvare et *landsmøte*, sentralkomitéen et *landsstyre* og politbyrået et partis *sentralstyre*.

Betegnelsen sentralkomité brukes også i noen ikke-kommunistiske sammenhenger, f.eks. Zentralkomitee der deutschen Katholiken. Assosiasjonen til kommunisme har av noen da vært holdt frem som et problem.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Policy

**Policy** er dels et engelsk begrep med flere ulike betydninger og dels et faguttrykk, særlig innen statsvitenskap. Policy som begrep fokuserer på innholdet i politiske beslutninger; altså den innholdsmessige dimensjon av politikk. Ettersom det på norsk og andre språk ikke finnes noe eget ord for dette brukes ofte det engelske begrepet.

I engelskspråklig tradisjon omfatter årsakskjeden for beslutningstagelse tre elementer: *policy* (innholdet i de politiske beslutninger), *politics* (de politiske beslutningsprosesser) og *polity* (de politiske institusjoner). Policy kan også vise allment til offentlig politikk (*public policy*), som både kan bety den prosessen der et samfunn fatter politiske beslutninger og være et akademisk fag. Policy brukes i tillegg bredere om hvilken som helst **retningslinje** for å oppnå bestemte mål i både offentlige og private sammenhenger.

## Referanser
# Statssjef

Presidentene Luiz Inácio Lula da Silva (Brasil) og Pratibha Patil (India). Brasils president er både statsoverhode og regjeringssjef, mens Indias president stort sett har seremonielle oppgaver.
**Statssjef**, eller **statsoverhode**, er den øverste lederen i og som offisielt legemliggjør en suveren stat. Statssjefer kan ha titler som president, konge, fyrste, keiser eller pave. Vedkommende trenger ikke å sitte med den reelle makten i landet, heller ikke være formelt eller faktisk leder for regjeringen. Avhengig av landets styreform og maktfordeling, kan statsoverhodet være en seremoniell gallionsfigur eller samtidig regjeringssjef med mer.

I noen land har statssjefen for det meste en symbolsk rolle, og liten reell politisk makt i det daglige. Slike symbolske statssjefer kan likevel innta en mer aktiv politisk rolle i krisesituasjoner, eller under regjeringsskifter. I andre land er derimot statssjefen den øverste politiske lederen i staten, og kan også være regjeringssjef. Om statsoverhodet ikke også fungerer som regjeringssjef, søker statsoverhodet gjerne å framstå som å stå over partipolitikken og isteden representere nasjonens interesser som helhet. Et slikt statsoverhode kan være en arvelig monark, som er situasjonen for rundt tretti stater, eller en president valgt indirekte av lovgiver blant «eldre statsmenn».

I et parlamentarisk system, som Storbritannia eller India, har statsoverhodet vanligvis stort sett seremonielle fullmakter, med en egen regjeringssjef. Men i noen parlamentariske systemer, som Sør-Afrika, er det en utøvende president som både er statsoverhode og regjeringssjef. Likeledes er statsoverhodet i noen parlamentariske systemer ikke regjeringssjef, men har fortsatt betydelige fullmakter, for eksempel Marokko.

I motsetning til dette har et semipresidentielt system, som Frankrike, både stats- og regjeringssjefer som *de facto* ledere av nasjonen (i praksis deler de nasjonens lederskap mellom seg). I mellomtiden, i presidentsystemer, er statsoverhodet også regjeringssjef. I kommuniststater som styrt av kun ett parti, ettpartistat som Kina, har presidentposisjonen ingen håndgripelige krefter i seg selv, men siden et slikt statsoverhode, ved en sedvane, samtidig innehar stillingen som generalsekretær for kommunistpartiet, er de den utøvende makten. leder med sine krefter som stammer fra deres status som partileder, snarere enn presidentvervet.

Tidligere president Charles de Gaulle som Frankrikes president sa, mens han utviklet den nåværende grunnloven i Frankrike (1958), at statsoverhodet skulle legemliggjøre *l'esprit de la nation* («nasjonens ånd»).

## Se også

* Regjeringssjef
* Parlamentarisme

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Heads of state – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Hydroklorfluorkarbon

**Hydroklorfluorkarbon** (HKFK) er ufullstendig halogenert hydrokarbon med klor og fluor. Har vært brukt som kuldemedie i varmepumper og kjøleanlegg. Disse kuldemediene er ikke naturlige og er kjemikaler som ikke finnes i naturlig form og som er syntetisk fremstilt. Mediene tilhører gruppen halogeniserte hydrokarboner som fremstilles på basis av metan (CH4) eller etan (C2H6), ved at ett eller flere hydrogenatomer erstattes med en eller flere halogener. Halogener omfatter i denne sammenheng hovedsakelig klor og fluor. Disse kuldemediene er ikke lenger tillatt brukt i nye anlegg.

Syntetiske kuldemedier har vært anvendt til varmeveksling i kuldeanlegg, kjøleskap, frysedisker, AC-anlegg og andre typer kulde- og varmepumpetekniske innretninger i flere tiår. Historisk ble de syntetiske kuldemediene introdusert som ”sikre” kuldemedier. De ble tatt i bruk fra 1960- tallet. De syntetiske mediene var blant annet ikke brennbare, luktfrie og kunne i tillegg tilbys til en relativt lav pris. Det var først på midten av 70 tallet at forskerne Rowland og Molina lanserte teorien om hvilke skadevirkninger disse mediene hadde på ozonlaget.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Oak Ridge National Laboratory

| Oak Ridge National Laboratory |
| --- |
| Lokalisering |
| Sted | Oak Ridge |
| Basisdata |
| Tilhører | Energidepartementet |
| Åpnet | 1943 |
| Nettsted |  |
|  Oak Ridge National Laboratory på Commons |

**Oak Ridge National Laboratory** (ORNL) er et amerikansk forsknings- og teknologisenter beliggende i Oak Ridge i Tennessee i USA.

Senteret drives på oppdrag av det amerikanske energidepartementet.

Sentret ble opprettet i 1943, i forbindelse med Manhattanprosjektet, og beskjeftiger vitenskapsmenn og ingeniører som utfører basale og videregående studier i forbindelse med utvikling av nasjonens behov for ren vedvarende energi, oppretting og beskyttelse av naturen og bidrar til den nasjonale sikkerhet.

Laboratoriet ble ved opprettelse en utvikler og produsent av isotoper.

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Oak Ridge National Laboratory – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Skrumplever

| Skrumplever |
| --- |
|  |
| Område(r) | Gastroenterologi, hepatologi  |
| Ekstern informasjon |
| ICD-9-kode | 571 |
| DiseasesDB | 2729 |
| eMedicine | 185856, 366426 |
| MeSH | D008103 |

**Skrumplever**, eller **levercirrhose** (av gresk *kirrhos* som betyr gul), er en leversykdom. Skrumplever består i at leverens celler gradvis ødelegges, slik at den ikke lenger kan utføre sine livsviktige funksjoner. Gulsott er et vanlig symptom. Innskrumpingen fører også til blokkering av portvenen, som fører blod til leveren, og som kan føre til væske i bukhulen (ascites eller bukvattersott). Skrumplever kan skyldes forskjellige leverlidelser, men mange giftstoffer tas opp og brytes ned i leveren, og det forklarer hvorfor leveren kan skades ved overbelastning eller forgiftning. Den vanligste årsak til skrumplever er misbruk av alkohol.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Helsemessige forbehold**: Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Ekoton

**Ekoton**, **økoton** eller **randsone** er et grenseområde mellom to biomer. Et ekoton vil ofte vise stor mangfoldighet av organismer. Det skyldes at området fungerer som utvekslingssted både for den indre og den ytre biotopens arter. Ekotonet har også en beskyttende funksjon overfor biotopen bak seg. Randsonene kan fungere som viktige spredningskorridorer for arter som er under utbredelse til nye leveområder.

Noen eksempler er kysten, hvor hav og land møtes, og grensen mellom skog og åpen mark. På slike steder finner man arter som er særegne for begge stedstypene.

Eksempler på ekotoner:

* Eng
* Estuar
* Mangrove
* Verneskog
# Bark

Tverrsnitt av en trestamme. Barken er det ytterste laget.  Foto: Svein Harkestad
Bark på paternostertre
**Bark** er det ytterste laget på vedplanter som busker og trær. Det ligger over veden og består av flere lag. Ytterst er det oftest en død skorpe, som vanligvis sprekker på langs. Det papirtynne barklaget ytterst på bjørketrær kalles *never*.

Under det ytterste laget finnes barkens vekstlag, og under dette igjen er det som regel et bastlag. Innerst er det enda et vekstlag (kambium) som danner veden.

Normalt strømmer sevjen oppover i yteveden og nedover i basten. Hvis man binder noe stramt rundt treet, vil det etter hvert dannes en bul over snøringen. Hvis treet har rotforbindelse med andre trær, slik at røttene holder seg i live, vil treet gradvis vokse over snøringen ovenfra, og kun etterlate seg et arr og en fortykkelse der det vokste over tauet.

Noen trær har spiselig bark og har gjennom flere tidsperioder med kaldt klima i Norge blitt brukt som et supplement i kosten, blant annet for å lage barkebrød.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Bark (botany) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons