Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Det nære østen

Det nære østen i arkeologisk og historisk sammenheng.
**Det nære østen** (i motsetningen til **Det fjerne østen**) er et tvetydig begrep som dekker ulike land for, på den ene siden, arkeologer og historikere, og på den andre siden for politiske forskere, økonomer og journalister. Begrepet ble opprinnelig benyttet på nasjonene i Balkan i sørøstlige Europa, men blir i dag benyttet generelt for å beskrive landene i sørvestlige Asia mellom Middelhavet og Iran, spesielt i en historisk kontekst.

Østen som helhet er i dag en lite brukt vestlig betegnelse på Asia. «Det nære orienten» er en annen betegnelse som også betyr det samme, men som nå synes å være på vei ut av moderne norsk språkbruk. I moderne historie og politikk benyttes i dag som regel begrepet Midtøsten.

Begrepet «Det nære østen» (engelsk *Near East*) kom i bruk på 1890-tallet da de europeiske stormaktene møtte to kritiske situasjoner i «øst»: Første kinesisk-japanske krig (1894–1895) skjedde i «Det fjerne østen» mens folkemordet på armenerne og ustabilitet som involverte Kreta og den historiske regionen Makedonia skjedde i «Det nære østen». Den britiske arkeologen D.G. Hogarth utga boken *The Nearer East* i 1902 som bidro til å definere begrepet og dets omfang, iberegnet Albania, Montenegro, sørlige Serbia og Bulgaria, Hellas, Egypt, alle de osmanske landene, hele Den arabiske halvøya og de vestlige delene av Iran.

I en amerikansk synsvinkel er det en generell enighet om listen av land som inngår i «Det nære østen» i den nåværende politiske sammenhengen er den som blir definert i henhold til omfanget av aktiviteter for departementskontoret Bureau of Near Eastern Affairs i det amerikanske utenriksdepartementet og Washington Institute for Near East Policy. Kun Tyrkias klassifikasjon er uklar. Mens alle de nordafrikanske landene er inkludert er derimot landene i Transkaukasus (Armenia, Georgia, Aserbajdsjan) ikke en del av Det nære østen i moderne, amerikansk sammenheng.

I norsk sammenheng inkluderer man ikke de nordafrikanske statene i Det nære østen, langt mindre i begrepet Midtøsten.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Near East – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Solminimum

Solflekksyklusene fra 1975 til 2005
En prediksjon for solflekksyklus 24 (2008-2020) gir et utjevnet solflekk-tall på maksimalt ca. 66 sommeren 2013. Gjeldende observasjoner gjør dette til den laveste solflekksyklusen siden registreringer startet på 1750-tallet.
**Solminimum** er en normalperiode med minst aktivitet i den 11-årige syklusen til solen. I løpet av et solminimum avtar mengden med solflekker og solstormer, og er tidvis fraværende i flere dager. Solminium forventes ikke å påvirke det globale klimaet, men nyere studier har vist at noe forbindelser med regionale værmønstre.

Solminimum står i kontrast til solmaksimum, hvor der kan være hundrevis av solflekker.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Interstellar sky

Mer enn 200 nydannede stjerner er spredt innenfor den gassformede interstellare skyen (NGC 604). Stjernene bestråler gassen med energirikt ultrafiolett stråling som river løs elektroner fra atomer og eksiterer dem, noe som gir en karakteristisk glød.
En **interstellar sky** er en ansamling av gass, plasma og romstøv som danner noe som er tykkere enn gjennomsnittet i det interstellare materie. Avhengig av tettheten, størrelsen og temperaturen til en interstellar sky kan hydrogen være nøytralt (H I-region), ionisert (H II-region) eller molekylært (molekylsky). Stjernetåker er en type interstellare skyer som er synlige, enten ved at de lyser selv eller ved at de blokkerer bakenforliggende lys. Stjernetåker er dessuten vanligvis dannet av materialer fra stjerner. En interstellar sky kan være usynlig og kan være naturlig dannet fra materialer fra det interstellare materie.

Interstellare skyer gir også et medium for studiet av tilstedeværelsen og proporsjonene av metaller i verdensrommet. Tilstedeværelsen og andelen av disse elementene kan bidra til å utvikle teorier om hvordan de ble dannet. Dette er av spesiell interesse når proporsjonene ikke er konsistent med hva som kan forventes å oppstå fra stjerner som følge av fusjon og på den måten antyde alternative måter, for eksempel spallasjon av kosmisk stråling.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.