Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Almanakk

*Se også: Almanakk for Norge*
Faksimile av Norges første almanakk, som også var den første trykte boka i Norge overhodet, utgitt av Tyge Nielssøn i 1643.
En **almanakk**, også kalt «filofax» eller «syvende sans» – som er registrerte varemerker og degenererte varemerker – er en årlig kalender som utgis i bokform og inneholder informasjon om et eller flere emner for de ulike dagene. Den brukes som et hjelpemiddel for å holde rede på avtaler, gjøremål, kontakter, helligdager, soloppgang/solnedgang, navnedager, fødselsdager og også små dagboksnotater.

Engelsk almanakk inkl. profetier for året.
## Trykte almanakker

Ordet «almanakk» kommer trolig av arabisk *al-manākh* («klimaet»), og reflekterer almanakkens egentlige formål: Å informere om årstid og vær, til bruk og nytte for jordbrukere. Eldre almanakker inneholdt også horoskop og spådommer for året.

I 1579 nedla Henrik III av Frankrike forbud mot spådommer i almanakker, enten det dreide seg om profetier om statsaffærer eller om enkeltpersoner. Jakob I av England tillot derimot praksisen, men ga enerett til å utgi almanakker til Englands to universiteter og papirhandlernes laug. Universitetene utøvet aldri dette privilegiet, mens engelske papirhandlere utga almanakker fylt med astrologiske profetier.

Nyere almanakker trykkes ofte med astronomiske data, statistikk, helligdager, generell informasjon og underholdning som gåter og treffende vendinger.

Den første boken som ble trykt i Norge, var nettopp en almanakk, *En Ny Allmanach paa det Aar efter Jesu Christi Fødsel 1644. Christiania Aff Tyge Nielssøn*, og trykt på Norges første trykkeri av den danske boktrykkeren Tyge Nielssøn. Han kom til Christiania for å opprette dette trykkeriet, etter avtale med presten i Romedal, Christen Staphensøn Bang, som ønsket å få utgitt sitt skrift *Postilla Catechetica*. Formatet var ca. 10 × 7,5 cm, og den inneholdt 48 upaginerte sider.

Filofax, dannet av det engelske uttrykket *file of facts*, var opprinnelig et varemerke for en populær avtalebok med kalender på 1980- og 1990-tallet. I formen «filofaks» brukes det som betegnelse for tilsvarende dagbøker og almanakker.

I nyere språkbruk finner en ordet «kalender» brukt om tilsvarende oversikter, som «avtalekalender». Bruken synes å ha kommet fra engelsk.

## Moderne almanakker

### Datamaskiner/PC

I dag kan man med en datamaskin ha en digital kalender («digital almanakk») som holder styr på avtaler, gjøremål, kontakter, notater osv. f.eks *Microsoft Outlook*.

### Håndholdte enheter (PDA)

PDA-en begynte som avansert form for elektronisk «filofax», men er i dag blitt et kraftig redskap for mye mer enn oppgaveplanlegging. De ulike modellene, Palm, Pocket PC eller mobile telefonenheter med PDA, gir deg omfattende kalenderfunksjoner, kontaktdatabase, dokumentdatabase, musikkdatabase, dataprogrammer og inneholder trådløs kommunikasjon og synkronisering med e-postprogrammer (for eksempel Microsoft Outlook).

## Se også

* Kalender
* Primstav
* Dagbok
* Filofax

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Almanacs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Susannah Dalbiacs almanakk, 1761
# Gagausisk

| Gagausisk |
| --- |
| gagauz dili |
|  |
| Brukt i | Moldova  |
| Antall brukere | 150 000 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Tyrkisk Sørtyrkisk **Gagausisk** |
| Skriftsystem | det latinske alfabetet, det kyrilliske alfabetet, det greske alfabetet  |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  Gagaus |
| Språkkoder |
| ISO 639-3 | gag |
| Glottolog | gaga1249  |
|

---

 **Wikipedia på gagausisk**  Gagausisk på Wiktionary  |

**Gagausisk** (*gagauz dili*) er et tyrkisk språk som snakkes av gagausene i Moldova og Bulgaria, av rundt 150 000 mennesker. Språket er offisielt i den selvstyrte regionen Gagaus i Moldova.

Gagausisk ble skrevet med det greske alfabetet fram til 1957, da man gikk over til det kyrilliske alfabetet. I 2000 gikk man over til en den tyrkiske versjonen av det latinske alfabetet, med noen tilleggsbokstaver for ikke-tyrkiske ord.

## I populærkulturen

Fra 2014 har Ukrainas bidrag til Tyrkvisjonens sangkonkurranse hatt gagausisk tekst. I 2020 vant ukrainske Natalia Papazoglu konkurransen med sangen «Tikenli yol», som betyr *Tornefull sti*.

## Referanser
# Apostelen Tomas

| St. Tomasapostel og martyr |
| --- |
| Caravaggios *Thomas tvileren* fra 1601 viser den tvilende apostelen med fingeren i såret i Jesu side |
| Født | ? Galilea |
| Død | trad. 3. juli 72 Mayilappur |
| Beskjeftigelse | Misjonær, apostel  |
| Embete | * Apostel
 |
| Nasjonalitet | Romerriket |
| Gravlagt | San Thome Basilica |
| Saligkåret | - |
| Helligkåret | Umiddelbart etter sin død |
| Anerkjent av | Alle kirke­samfunn som har helgenkult |
| Festdag | 6. oktober og første søndag etter første påskedag (ortodoks) eller 21. desember og 3. juli (katolsk) |
| Se også | Ekstern biografi |
| Vernehelgen | India, Pakistan, St. Thomas, Goa, Kirkestaten, Urbino, Parma, Riga, arkitekter, bygnings­arbeidere, land­målere, tømmer­menn, murere, stein­hoggere, teo­loger, mot blindhet og rygg­smerter, for et godt ekteskap |
| I kunsten | Finger i såret i Jesu side, som eldre mann med spyd eller lanse, med vinkelhake |
|

---

Apostelen Tomas på Commons |

**Tomas**, også skrevet *Thomas* og ofte omtalt som **apostelen Tomas**, var en av Jesu tolv disipler eller apostler. *Toma* betyr «tvilling» på arameisk, og navnet er også blitt oversatt med det greske *Didymos*.

## Liv og betydning

I Bibelen fortelles det at Tomas tvilte da de andre disiplene sa de hadde sett den oppstandne Jesus. Tomas måtte se Jesus selv for å kunne tro. Da Jesus, åtte dager senere, viste ham sårene på hendene og føttene, ble han overbevist.

Tradisjonen forteller at han virket som forkynner og apostel i Persia og India. Den gamle ortodokse Malankarakirken i Kerala i India regner således apostelen som sin apostel, og de kristne der kalles gjerne *tomaskristne*. Hans relikvier skal befinne seg i St. Thomas-katedralen i Mylapore utenfor Madras i India, et sted som i lang tid har vært pilegrimsmål for kristne. Også i Den syriske ortodokse kirke spiller apostelen Tomas en viktig rolle.

Ifølge gammel muntlig tradisjon ble Tomas drept 3. juli år 72, ved å bli stukket ned med en lanse eller et spyd fra bakhold av en hedning.

I kirkekunsten blir apostlene tradisjonelt framstilt med hvert sitt attributt, en gjenstand som vanligvis viser til måten de døde på. Apostelen Thomas' attributt er vinkelhake eller lanse.

### Skytshelgen

I katolsk tradisjon er Thomas skytshelgen for India og Pakistan, Portugal, St. Thomas, Goa, Kirkestaten, Urbino, Parma og Riga, arkitekter, bygningsarbeidere, landmålere, tømmermenn, murere, steinhoggere og teologer; mot blindhet; ved ryggsmerter; for et godt ekteskap.

## Eksterne lenker

* (en) Saint Thomas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* St. Apostelen Tomas (engelsk)
* Biografi på engelsk
# Taksidermi

Taksidermi
Utstoppet hjortehode fra Château de Chambord i Frankrike
Utstoppet Pilfink, konservert tidlig på 1970-tallet  Foto: Jonn Leffmann
**Taksidermi** er et håndverksyrke hvor man blant annet driver med preparering og utstopping av fugler og dyr, monterer jakttroféer, og konserverer biologisk materiale for vitenskapelige samlinger og museer med mer.

En som utøver yrket kalles **taksidermist**. I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. En må gå et år på skole og tre år i lære i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk.

Taksidermistfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

## Kuriositet

Isbjørner i museum på Svalbard
Et meget kjent eksempel på dårlig taksidermi er løven på Gripsholm slott, fra 1700-tallet, hvor taksiderministen tydelig aldri kan ha sett en levende løve.

## Referanser

## Se også

* Frysetørring

## Litteratur

* Håkon Dahlen, Arne Claus Nilssen: *Museumsrelatert arbeid – taksidermist*. Oslo: Yrkeslitteratur 2002 ISBN 82-584-0313-3 202s.

## Eksterne lenker

* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av taksidermist
* Design og håndverk – Taksidermist
*  Arkivert 29. april 2011 hos Wayback Machine.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Hermippe (måne)

| Hermippe |
| --- |
| Oppdagelse |
| Oppdaget av | Scott S. Sheppard m.fl |
| Oppdaget | 2001 |
| Baneparametre |
| Store halvakse | 21 182 000 km 0,14159 AE |
| Eksentrisitet | 0,229 |
| Omløpstid | 629,809 jorddøgn 1,72 julianske år |
| Inklinasjon | 151° |
| Moderplanet | Jupiter |
| Fysiske egenskaper |
| Gjennomsnittlig radius | 2 km |
| Masse | 90 000 000 000 000 kg |
| Middeltetthet | 2,6 g/cm³ |
| Gravitasjon ved ekvator | 0,0015 m/s² 0 g |
| Overflaterefleksjon | 0,04 |

**Hermippe** eller **Jupiter XXX** er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard i 2001, og fikk da den midlertidige betegnelsen **S/2001 J 3**.

Hermippe er ca. 4 km i diameter og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 21 182 000 km med en omløpstid på 629,809 dager ved en inklinasjon på 151° mot ekliptikken (149° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,2290.

Månen tilhører Anankegruppen, retrograde irregulære måner med baner rundt Jupiter mellom 19,3 og 22,7 Gm med inklinasjoner på ca. 150°.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Jupiter's Known Satellites (av Scott S. Sheppard)
* New Jupiter Satellite Movie Images (bilde)

Autoritetsdata