Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hvit makt

**Hvit makt** eller **hvit overmakt** eller **hvit overlegenhet** eller **hvittoverherredømme** (engelsk: *White Power*, *White Supremacy*) er den rasistiske forestillingen om at «hvite mennesker» (den kaukasoide rase) er overlegen folk av andre menneskeraser og derfor burde dominere dem. Hvit makt har røtter i den nå diskrediterte rasebiologien fra midten av 1600-tallet og bygger ofte på pseudovitenskapelige argumenter. Liksom de fleste lignende bevegelser (eksempelvis nynazister), vil tilhengerne av hvit makt typisk angripe medlemmer av andre raser, så vel som jøder.

Begrepet kan også beskrive en politisk ideologi som gjennomtrenger og vedlikeholder den sosiale, politiske, historiske eller institusjonelle dominans av hvite mennesker (som vi har sett av sosiopolitiske strukturer som den atlantiske slavehandelen, Jim Crow-lovene i USA, «hvit australsk politikk» fra 1890-årene frem til midten av 1970-årene, og *apartheid* i Sør-Afrika). Hvit makt har forskjellige definisjoner på «hvite», og forskjellige grupper utpeker forskjellige «raser» og kulturelle grupper som sin primære fiende.

I akademiske miljøer, spesielt innenfor kritisk raseteori og interseksjonalitet, brukes begrepet om et politisk eller sosioøkonomisk system, hvor «hvite mennesker» har sosiale privilegier fremfor andre etniske grupper, både på kollektivt og individuelt plan.

White Power ("Hvit makt") er også en musikksjanger som er populær i rasistiske og nasjonalistiske kretser. Musikken har ofte preg av punkrock eller black metal, og har særlig vært utbredt i USA, Storbritannia og Polen.

## Se også

* Hvit nasjonalisme
* «Den hvite rasen», «den kaukasoide rasen», «den ariske rasen»
* Alt-right, høyreekstremisme
* Nynazisme, rasisme

## Referanser
# Integralisme

**Integralisme** er en kirkelig og politisk ideologi som forstår katolsk sosiallære slik at kirkens lære skal virkeliggjøres på alle områder. Integralister ser på samfunnet som et organisk hele og forsvarer hierarkier og ulikheter med samarbeid. Integralismen er antiliberal, antipluralistisk og avviser et skille mellom kirke og stat.

Integralisme ble først brukt som begrep av det spanske Partido Integrista, stiftet i 1888, som bygde på *Syllabus errorum* (1864) av pave Pius IX. Begrepet ble mer utbredt da pave Pius X i 1907 fordømte modernismen, og presteforeningen Sodalitium Pianum samlet de mest konsekvente integralistene. Innenfor kirken fikk integralismen et tilbakeslag med *Dignitatis humanae* (1965) under det andre Vatikankonsil.

Integralistiske bevegelser spilte en politisk rolle i flere katolske land, i første rekke Spania, Portugal og Brasil. Hvilken innflytelse integralismen hadde på falangismen og Francisco Francos regime i Spania, er mer omdiskutert, ettersom sentrale integralister var i opposisjon til Francos sterke stat. 1930-årenes brasilianske integralisme var direkte inspirert av den italienske fascismen.

## Referanser

## Se også

* klerikal fascisme
* tradisjonalistisk katolisisme
# Massemord

**Massedrap** eller **massemord** er en handling når mange mennesker drepes, typisk sett samtidig eller over en relativ kort tidsperiode. FBI, den amerikanske etat for etterforskning av kriminalitet, definerer massemord som drap på tre eller flere personer i løpet av en hendelse uten noen «avkjølingsperiode» mellom drapene. En massedrapsmann opptrer typisk sett på et sted hvor en eller flere mennesker dreper andre personer. Mange handlinger som involverer massedrap ender ofte med at de som er ansvarlige for handlingen dør av selvmord eller blir drept av politiet.

Et eksempel er Andrej Tsjikatilo som ble dømt for 52 drap begått over en tiårsperiode. Holocaust omtales som organisert massedrap og Adolf Eichmann regnes som en av de sentrale lederne i organiseringen av massedrapet.

Et annet eksempel på en massedrapsmann er den norske nasjonalisten og islamofoben Anders Behring Breivik, gjerningspersonen bak terrorangrepene i Norge 2011.

## Se også

* Seriemord

## Referanser

## Eksterne lenker

* «What makes a Mass Killer?», *ABC News*
* Mass shootings interactive map
* Online Encyclopedia of Mass Violence
# Sabotasje

Omslaget til Elizabeth Gurley Flynns bok *Sabotage* fra 1917, illustrert med en tresko.
En amerikansk plakat fra USAs hjemmefront under andre verdenskrig som ble brukt til å informere folk om hva de burde gjøre hvis de mistenker sabotasje.
**Sabotasje** (fra fransk *sabotage*) er en bevisst handling rettet mot å svekke en politikk, regjering, innsats eller organisasjon gjennom undergraving, obstruksjon, demoralisering, destabilisering, splittelse, forstyrrelse eller ødeleggelse. En som driver med sabotasje er en sabotør. Sabotører prøver vanligvis å skjule identiteten sin på grunn av konsekvensene av sine handlinger og unngå å påberope seg juridiske og organisatoriske krav for å håndtere sabotasje.

Sabotasje er et kampmiddel som hindrer produksjonen ved å sette ned arbeidstempoet eller ødelegge maskiner, verktøy eller bygninger. I krig er sabotasje et vanlig kampmiddel. Vemork-aksjonen, Operasjon Company i Eydehavn, sabotasjen mot DS «Donau» og sabotasjeaksjonene mot Thamshavnbanen er kjente sabotasjeaksjoner i Norge under andre verdenskrig.

## Etymologi

Det norske ordet sabotasje stammer fra det franske ordet saboter, som betyr «forkludre, klusse, ødelegge», skjønt den opprinnelige meningen var bokstavelig «å gå bråkete», fra *sabot*, «tresko». Det ble opprinnelig brukt til å referere til arbeidskonflikter, i betydningen «bevisst og ondsinnet ødelegge eiendom» der arbeidere som brukte tresko avbrøt produksjonen på forskjellige måter.

En av de første referanser til *saboter* og *saboteur* i fransk litteratur er i *Dictionnaire du Bas-Langage ou manières de parler usitées parmi le peuple of d'Hautel*, redigert i 1808. I den er den bokstavelige definisjonen «å lage støy med saboter». Ordet sabotasje dukker opp først senere.

Ordet sabotasje finnes i 1873–1874 i ordboken *Dictionnaire de la langue française* til Émile Littré. Her er det definert hovedsakelig som «framstille saboter, sabotprodusent». Det er på slutten av 1800-tallet at det virkelig begynte å bli brukt med betydningen «bevisst og ondsinnet ødelegge eiendom» eller «arbeide langsommere». I 1897 skrev Émile Pouget, en berømt syndikalist og anarkist *«action de saboter un travail»* («handling for å sabotere eller knuse et verk») i *Le Père Peinard* og i 1911 skrev han også en bok med tittelen *Le Sabotage*.

## Referanser

## Litteratur

* Milton, Giles (2017): *Churchill's Ministry of Ungentlemanly Warfare*. John Murray. ISBN 978-1-444-79898-2.

## Se også

* Kompani Linge
* Hærverk

## Eksterne lenker

* (en) Sabotage – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Office of Strategic Services Simple Sabotage Manual (PDF)
# Ytre høyre

**Ytre høyre** er en betegnelse som brukes om ideologier eller en type bevegelser/partier på den politiske høyresiden, inkludert:

* Høyreekstremisme
* Høyreradikalisme
* Radikal høyrepopulisme

Annen bruk
* Ytre høyre er/var også en spillerposisjon i både 11'er-fotball og bandy.

## Se også

* Ytre venstre

## Referanser
# Liste over fylker i Michigan

Fylker i Michigan
Det er 83 fylker (counties) i den amerikanske delstaten Michigan:

* Alcona County
* Alger County
* Allegan County
* Alpena County
* Antrim County
* Arenac County
* Baraga County
* Barry County
* Bay County
* Benzie County
* Berrien County
* Branch County
* Calhoun County
* Cass County
* Charlevoix County
* Cheboygan County
* Chippewa County
* Clare County
* Clinton County
* Crawford County
* Delta County
* Dickinson County
* Eaton County
* Emmet County
* Genesee County
* Gladwin County
* Gogebic County
* Grand Traverse County
* Gratiot County
* Hillsdale County
* Houghton County
* Huron County
* Ingham County
* Ionia County
* Iosco County
* Iron County
* Isabella County
* Jackson County
* Kalamazoo County
* Kalkaska County
* Kent County
* Keweenaw County
* Lake County
* Lapeer County
* Leelanau County
* Lenawee County
* Livingston County
* Luce County
* Mackinac County
* Macomb County
* Manistee County
* Marquette County
* Mason County
* Mecosta County
* Menominee County
* Midland County
* Missaukee County
* Monroe County
* Montcalm County
* Montmorency County
* Muskegon County
* Newaygo County
* Oakland County
* Oceana County
* Ogemaw County
* Ontonagon County
* Osceola County
* Oscoda County
* Otsego County
* Ottawa County
* Presque Isle County
* Roscommon County
* Saginaw County
* Sanilac County
* Schoolcraft County
* Shiawassee County
* St. Clair County
* St. Joseph County
* Tuscola County
* Van Buren County
* Washtenaw County
* Wayne County
* Wexford County

## Referanser
# Befolkningstetthet

Kart over befolkningstettheten i verden per 1994, fra NASA.
**Befolkningstetthet** er et geografisk og et demografisk uttrykk. Den kan vise graden av urbanitet i et område. Måles vanligvis i antall innbyggere per km² landareal. Man kan altså regne ut befolkningstetthet ved å ta antall innbyggere i et område og dele det på landarealet de bor på.

I 2015 hadde Bergen 2,4 personer pr dekar, Trondheim 2,5 pr dekar, Stavanger 2,7 personer pr dekar, Oslo 3,8. Men i Oslos indre by bodde det 6,9 personer pr dekar. I Torshov-kvartalet var tettheten hele 21 personer pr dekar i 2015, enda det ikke er høyhus i området.

For Norges del er oppgaven med å holde orden på dette, lagt til Statistisk sentralbyrå.

## Referanser

## Se også

* Liste over land og territorier etter fertilitetsrate

## Kilder

* SSB: Tettsteders befolkning og areal

## Eksterne lenker

* (en) Population density – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Township (USA)

**Township** er en utbredt form for lokal forvaltningsenhet i **USA** som er underordnet et fylke (*county*), og forekommer oftest i de nordlige og midtvestlige delene av landet. Begrepet **town** brukes i New England, New York og Wisconsin om det som tilsvarer et township i disse statene. Minnesota bruker offisielt betegnelsen town, men benytter ofte både town og township om hverandre. De konkrete oppgavene og graden av selvstyre varierer fra stat til stat.

USAs statistiske sentralbyrå (*U.S. Census Bureau*) klassifiserer townships som mindre sivile inndelinger (*minor civil divisions*). I dag finnes det 20 delstater med sivile townships, blant dem Indiana, Ohio, Illinois, Michigan, Iowa, Minnesota, Wisconsin, Missouri, Kansas, Nebraska, Sør-Dakota, Nord-Dakota, Pennsylvania og Vest-Virginia.

Townshipenes funksjoner ledes vanligvis av et styrende organ (betegnelsen varierer fra stat til stat) samt en forvalter eller ordfører. På 1900-tallet innførte mange townships også en administrasjonssjef eller tilsynsperson som utøvende leder for styret. I noen tilfeller driver townships lokale biblioteker, tjenester for eldre, ungdomstjenester, tilbud for personer med nedsatt funksjonsevne og gravlundstjenester, i tillegg til nødhjelp. I enkelte delstater kan et township og en kommune som har sammenfallende grenser.

## Eksterne lenker

* National Association of Towns and Townships
* U.S. Census Bureau, Geographic Areas Reference Manual - Chapter 8: County Subdivisions
# Census-designated place

Et veiskilt ved East Los Angeles i California, en CDP med over 100 000 innbyggere.
**Census-designated place** (**CDP**) er en fagterminologi som benyttes for en viss type av statistiske områder i USA. Områdene er oftest urbane samfunn av kommunefri type, og grensetrekningene bestemmes av USAs folketellingsbyrå i samarbeid med lokale myndigheter og i visse tilfeller representanter for indianerreservater. Grensene bestemmes hvert tiende år i samband med landets folketelling. En CDP har ingen byrettigheter, og dens samfunnsfunksjoner med planlegging styres på et høyere nivå, oftest av det *county* det ligger i.

Noen militærbaser, som for eksempel Fort Knox i Kentucky, er klassifiserte som CDPer. Samfunn som domineres av turismevirksomhet, for eksempel feriesteder, eller boområder for eldre, såkalte *retirement communities*, er andre typeeksempler på CDPer.

USAs folketellingsbyrå opplister ingen administrative byer i Hawaii, og samtlige steder i deres befolkningsstatistikk utgjøres av CDPer. Lokale myndigheter erkjenner imidlertid byrettigheter for Honolulu sammen med det omgivende Honolulu County.

En CDP kan iblant få byrettigheter og opphører da å være en CDP. Et eksempel på dette er byen Rancho Cordova i California, som var en CDP ved folketellingen i 2000, men fikk byrettigheter den 1. juli 2003. I andre tilfeller kan flere CDPer gå sammen og danne en ny by, som eksempelet Miami Gardens i Florida viser. Oppgraderinger fra CDP til by beror ofte av at den lokale befolkningen vil ha mer selvbestemmelsestett, noe som byrettigheter medfører.

Det utføres et kontinuerlig arbeide med å arbeide frem passende kriterier for hvordan man avgrenser CDPer.

## Kilder

* «Understanding “Place” in Census Bureau Data Products» (PDF) (på engelsk). United States Census Bureau. Arkivert fra originalen (PDF) 2. april 2013. Besøkt 27. januar 2014.

Autoritetsdata
# Kommunefritt område

**Kommunefritt område** kalles et område som ligger utenfor kommuneinndelningen i et land og således ikke tilhører noen kommune. Slike områder kan for eksempel være store ubebodde områder eller militære øvelsesfelt, direkte underlagt respektive lands krigsmakt.

Forekomsten av kommunefrie områder er uvanlig i Europa. Likevel finnes de både i Danmark og Norge. I Danmark utgjør Ertholmene et slikt område. Det inngår ikke i Bornholms kommune men er direkte underlagt det danske forsvarsministeriet, og de 96 innbyggerne (2008) betaler ikke *sundhedsbidrag* (en slags statlig helseskatt). På Grønland er Grønlands nasjonalpark og Pituffik Space Base utenfor kommunene.

I Norge ligger Jan Mayen og Svalbard utenfor landets kommunale inndeling. På Svalbard har dog Longyearbyen siden år 2004 en kommunelignende lokal administrasjon, kalt *Longyearbyen lokalstyre*.

I USA og Canada kalles et landområde «ikke-inkorporert» (unincorporated area) om det ikke inngår i noen kommune. Å «inkorporere» betyr i denne sammenheng å danne en kommunal sammenslutning, det vil si en by (*city* eller *town*) som har sin egen administrasjon. En ikke-inkorporert by har altså vanligvis ikke et eget bystyre som kan beslutte om for eksempel beskatning, og byen sorterer som regel heller ikke under noen nærliggende by. I stedet kan byen sortere direkte under et *county. (Et eksempel fra USA er Crystal City i Virginia og Vasa Park i New Jersey.)*

Også i Tyskland forekommer kommunefrie områder (gemeindefreie Gebiete). Disse områdene er ofte ubebodde, for eksempel større skogsområder eller innsjøer. Det største kommunefrie området i Tyskland ligger i Oberharz i Niedersachsen og heter Harz (Landkreis Goslar); det har et areal på 371,84 kvadratkilometer. Totalt finnes 247 kommunefrie områder i Tyskland (per 1. januar 2004). De dekker et areal på totalt cirka 1,2 prosent av hele landets areal. Det sammenlagte antall innbyggere i disse områdene er kun 1 854 (per 31. desember 2004).

I Australia finnes «ikke-inkorporerte» områder (unincorporated areas) i Nortern Territory. Store deler av delstaten Sør-Australia hører til det «ikke-inkorporerte» *Outback Areas Community Development Trust*. De vestligste og nordligste delene av delstaten New South Wales kalles *Far West Region* og er for det meste «ikke-inkorporerte». Også i delstaten Victoria, finnes noen mindre «ikke-inkorporerte» områder.

## Se også

* Census designated place
# Separatisme

**Separatisme** er kampen for politisk løsrivelse fra en stat, med sikte på å etablere en ny, uavhengig stat for en region eller en befolkningsgruppe. Gruppen kan være definert av kulturelle, etniske eller religiøse kjennetegn som grunnlag for en nasjonal identitet.

Den amerikanske borgerkrigen begynte da i 1861 da sørstatene brøt ut av USA.
Separatisme kan være knyttet til ideen om rett til nasjonal selvbestemmelse. Prinsippet fikk særlig betydning i tiden etter første verdenskrig, da det ble lagt til grunn for fredsslutningen og oppsplittingen av flernasjonale imperier i selvstendige nasjonalstater. Retten til nasjonal selvbestemmelse ble etter andre verdenskrig nedfelt i FN-pakten. Selv om hensikten her gjaldt kolonifrigjøring, kan påkallelse av prinsippet ligge til grunn for separatisme også fra allerede selvstendige stater.[*trenger referanse*] Baskerland og Korsika har hatt separatistbevegelser. Catalonia har forhandlet frem betydelig indre selvstyre fra Spanias sentrale myndigheter. Katalansk uavhengighetsbevegelse innledet i 2017 en politisk krise i Spania da Catalonias parlament 27. oktober 2017 erklærte selvstendighet. Den spanske regjeringen fikk deretter fullmakt av Spanias senat til å overta styringen av regionen. Dette er første gang artikkel 155 i Spanias grunnlov av 1978 er blitt brukt. Carles Puigdemont ble avsatt. Sentralmyndigheten bestemte også at det skal holdes nyvalg i Catalonia 21. desember 2017.

Målet for separatisme kan være opprettelsen av en ny, selvstendig stat for den gruppen som kjemper for løsrivelse. Kurdiske grupperingers kamp for løsrivelse fra Tyrkia, Syria og i Irak, med mål å grunnlegge staten Kurdistan, er et eksempel på separatisme i en folkegruppe som befolker flere stater. Et annet eksempel er Tsjetsjenia, der enkelte ønsker løsrivelse fra Russland, eller Sri Lanka der grupper blant tamilene vil gjøre de tamilske områdene til en selvstendig stat.

Målet for separatister kan også være irredentisme, det vil si gjenforening med et annet land. Et eksempel på dette er nasjonalistiske grupperinger i Nord-Irland, som ønsker gjenforening med Irland.

## Referanser
# Jihadisme

**Jihadisme** brukes om ekstreme retninger innen islamisme (politisk islam) som går inn for jihad i betydningen «hellig krig», og som ønsker en totalitær stat basert på en streng og bokstavelig tolkning av islam. Jihadisme forbindes ofte med vold og terror. Historisk har jihadisme vært tilknyttet sunni-retningen innen islam, og særlig den salafistiske varianten. Den sterkeste jihadisme-grupperingen pr. desember 2014 er antagelig Den islamske staten (IS eller ISIS). Den er ikke anerkjent som stat, men kontrollerer betydelige deler av Syria og Irak og hadde (pr. september 2014) 20 000-31 500 krigere i disse landene ifølge CIA. IS ønsker å gjenopprette kalifatet i form av et islamistisk imperium som skal herske over alle land som er eller har vært islamske. Andre jihadisme-terrorgrupper er bl.a. Boko Haram i Nigeria og Al-Shabaab i flere afrikanske land.

Flagget til jihadisme-terrorgruppen Al-Shabaab.
De siste tiår har jihadisme også dukket opp innen sjia-islam, inspirert av islamismen til ayatollah Khomeiny og hans etterfølgere i Iran, og borgerkrigen i Syria.

Jihadisme tilsvarer iallfall delvis det som også kalles islamofascisme eller «radikal islamisme».

## Litteratur

* Lars Akerhaug *Norsk jihad : muslimske ekstremister blant oss* Kagge 2014 ISBN 978-82-489-1445-7
* Bjørn Olav Utvik *Islamismen* Akademika, 2. utg 2013 ISBN 978-82-3210-301-0, h.
* Mehdi Mozaffari *Hva er islamisme? Et begreps historie og definisjon* i Sørensen, Hagtvet og Steine (red.) *Ideologi og terror: totalitære ideer og regimer* Dreyer 2011 ISBN 978-82-8265-024-3
* Øystein Sørensen *Drømmen om det fullkomne samfunn : fire totalitære ideologier - én totalitær mentalitet?* Aschehoug 2011 ISBN 978-82-03-29322-1
* Sørensen, Hagtvet, Brandal (red.) *Islamisme - Ideologi og trussel*, Dreyer 2016 ISBN 978-82-82-65170-7

## Referanser
# 19. århundre

**19. århundre**
◄ **·**
17. århundre **·**
18. århundre
◄ **19. århundre** ►
20. århundre **·**
21. århundre **·**
►

Kolonimaktenes områder 1898
Det **19. århundre** dekker årene 1801–1900, mens **attenhundretallet** dekker årene 1800–1899.

## Viktige hendelser

* Norges Grunnlov blir underskrevet på Riksforsamlingen på Eidsvold (1814)
* Den spanske inkvisisjonen tar offisielt slutt (1834)
* Britiske kolonister nådde New Zealand (1840)
* Den lille istid opphører (rundt 1850)
* Suezkanalen åpnes (1869)

## Årstall

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1800-årene** | 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 |
| **1810-årene** | 1810 | 1811 | 1812 | 1813 | 1814 | 1815 | 1816 | 1817 | 1818 | 1819 |
| **1820-årene** | 1820 | 1821 | 1822 | 1823 | 1824 | 1825 | 1826 | 1827 | 1828 | 1829 |
| **1830-årene** | 1830 | 1831 | 1832 | 1833 | 1834 | 1835 | 1836 | 1837 | 1838 | 1839 |
| **1840-årene** | 1840 | 1841 | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 |
| **1850-årene** | 1850 | 1851 | 1852 | 1853 | 1854 | 1855 | 1856 | 1857 | 1858 | 1859 |
| **1860-årene** | 1860 | 1861 | 1862 | 1863 | 1864 | 1865 | 1866 | 1867 | 1868 | 1869 |
| **1870-årene** | 1870 | 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 |
| **1880-årene** | 1880 | 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 |
| **1890-årene** | 1890 | 1891 | 1892 | 1893 | 1894 | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 |
| **1900-årene** | 1900 |

## Se også

* Århundre