Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Trøstekvinner

Trøstekvinner mens de blir utspurt av amerikanske tropper i august 1944
**Trøstekvinner** (japansk: 慰安婦, *ianfu*) er begrepet som blir brukt om kvinner som den keiserlige japanske hæren tvang til å arbeide som sexslaver i arméens egne bordeller, kalt eufemistisk for «trøstestasjoner», under andre verdenskrig. Man tror at opptil 200 000 kvinner ble tvunget til å være trøstekvinner, hvorav flertallet var etniske koreanere.

En kinesisk jente fra en «trøstestasjon» i Burma blir utspurt av en britisk offiser mot slutten av krigen.
Noen kvinner svarte på stillingsannonser for hjelp i «trøstestasjoner» uten å vite hva arbeidet innebar, andre ble lurt dit, mens noen ble rett og slett bortført.

Rykter angående trøstekvinnene begynte å gå i 1990 i Sør-Korea, men den japanske regjeringen nektet for at de hadde rekruttert dem. I 1991 stod en av trøstekvinnene frem offentlig for første gang og beskrev hvordan de ble brukt: om dagen leverte de ammunisjon, laget de mat, vasket klær og arbeidet som sykesøstre. Om natten ble de tvunget til å stå til tjeneste for soldatene. Hvis de nektet, ble de slått. De fikk aldri noen betaling.

Stillingsannonser for trøstekvinner i to japanske aviser fra 1944
Den første japanske regjering som tok stilling til dette problemet var regjeringen ledet av Kiichi Miyazawa, som i Seoul i 1992 uttrykte under en pressekonferanse «anger» for det som hadde åtte ganger. Statsminister Murayama ba formelt om unnskyldning i 1995, men mange sørkoreanere anså dette for å være en personlig og ikke en offisiell unnskyldning. Etter Murayamas unnskyldning, satte den japanske regjering opp et kompesasjonsfond (Asian Women's Fund), som fikk kritikk i Sør-Korea fordi pengene kom fra det private og ikke fra den japanske regjering. Mange trøstekvinner nektet å motta penger fra fondet. Den japanske regjering ledet av Yōhei Kōno innrømmet i 1993 at trøstekvinnene ble rekruttert mot sin vilje, men påstod at det var private formidlere som stod for selve rekrutteringen. Men i 2013 ble det kjent at den japanske armé var direkte involvert i transporten av 35 nederlandske kvinner fra en fangeleir i Indonesia som ble senere tvunget til å arbeide som trøstekvinner.

I desember 2015 ble japanske og sørkoreanske myndigheter enige om en avtale som forpliktet Japan å yte økonomisk kompensasjon til de sørkoreanske kvinnene som ble brukt som sexslaver, ved å opprette et legat «for forsoning og helbredelse» (engelsk: *Reconciliation and Healing Foundation*). Den japanske regjering bidro med 1 milliard yen (per mai 2020, omtrent 9,3 millioner US dollar) til fondet. Planen var å gi hver gjenlevende trøstekvinne 100 millioner won (per mai 2020, omtrent 81 000 US dollar) og til de etterlatte 20 millioner won (per mai 2020, omtrent 16 000 US dollar). Den sørkoreanske regjering ledet av Moon Jae-in bestemte ensidig i juli 2019 å avvikle fondet. Minst to trøstekvinner og 13 familier hadde da ennå ikke fått pengene de hadde rett til.

## Referanser
# Kawaii

**Kawaii** (japansk: 可愛い, «søt» på norsk) er et kulturelt fenomen og stil kjent for å fremheve søthet og sjarm. Kawaii-kulturen begynte å blomstre på 1970-tallet, drevet av ungdomskultur og fremveksten av søte karakterer innen manga, anime og merchandise, eksemplifisert ved etableringen av Hello Kitty av Sanrio i 1974. Kawaii-estetikken er preget av myke eller pastellfarger, med avrundede former, store øyne og store øyne, f.eks. munner, og har blitt et fremtredende aspekt av japansk populærkultur, og har påvirket underholdning (inkludert leker og idoler), mote (som Lolita-mote), reklame og produktdesign.

## Referanser
# Kylix

Kylix med dansende kvinne av Evergides-maleren, ca. 500 f.Kr.
**Kylix** (gresk: κύλιξ, flertall κύλικες, *kylikes*) er en type drikkeskål i keramikk som ble brukt i antikkens Hellas.

De ble brukt i finere selskaper, spesielt symposier. Formen gjør den egnet til å drikke av mens man ligger, men krever en viss finesse for å unngå at man søler seg til.

Kylikes var oftest vakkert dekorert, gjerne med scener knyttet til vindrikking, erotikk eller humoristiske scener fra mytologi eller hverdagsliv.

Spillet kottabos, som var vanlig underholdning på symposier, består av at man kaster den siste vinresten fra en kylix mot et mål, gjerne en bronseplate slik at det blir en lyd om man treffer. Terrakotta viste seg som en populær substans i produksjonen. En type terrakotta kalt for «rødvare» var særlig verdsatt blant grekerne og etruskerne for dens konsentrasjon av ferrooksid som ga den en rødfarge.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Kylixes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# 1890-årene

Omslaget til rapporten for de olympiske lekene i 1896.
**1890-årene** var et tiår som varte fra 1. januar 1890 til 31. desember 1899. I USA kalles denne perioden for *the gay nineties* (engelsk, «de glade nittiårene») og assosieres med komfort, tidlige biler og Gibson-jenta. I Frankrike og i andre deler av Europa overlappet tiåret med *Belle Époque* (fransk, «den skjønne tida») og den siste delen av den britiske Viktoriatiden.

I 1896 ble de første moderne olympiske lekene avholdt i Athen i Hellas. Jugendstilen (art nouveau) fikk sterkere fotfeste i løpet av 1890-årene.

## Se også

* Liste over tiår, århundrer og årtusen

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) 1890s – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Adams

Personer med **Adams** som etternavn:

* John Adams (1735–1826), USAs andre president, fra 1797 til 1801
* John Quincy Adams (1767–1848), USAs president fra 1825 til 1829
* Douglas Adams (1952–2001), engelsk forfatter bak *Haikerens Guide til Galaksen*
* Scott Adams (1957), amerikansk tegneserieskaper og forfatter
* Bryan Adams (f. 1959), canadisk musiker
* Scott Adams, spilldesigner
# Clara Barton

| Clara Barton |
| --- |
|  |
| Født | 25. des. 1821 Oxford |
| Død | 12. apr. 1912   (90 år) Glen Echo |
| Beskjeftigelse | Sykepleier, dagbokskriver, filantrop, lærer, bistandsarbeider, forfatter, skribent  |
| Embete | * President (American Red Cross, 1881–1904)
 |
| Far | Stephen Barton |
| Mor | Sarah Stone |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Oxford |
| Medlem av | * Daughters of the American Revolution
* Universal Peace Union
 |
| Utmerkelser | National Women's Hall of Fame (1973) New Jersey Hall of Fame (2008) Maryland Women's Hall of Fame (1987) |
| Signatur |
|  |
|

---

Clara Barton på Commons |

**Clarissa Harlowe Barton** (1821–1912) var en amerikansk lærer, sykepleier, og grunnlegger av det amerikanske Røde Kors, American Red Cross, 21. mai 1881.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Clara Barton – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Clara Barton – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Clara Barton National Historic Site
# William Tecumseh Sherman

| William Tecumseh Sherman |
| --- |
|  |
| Født | 8. feb. 1820 John Sherman Birthplace |
| Død | 14. feb. 1891   (71 år) New York Lungebetennelse |
| Beskjeftigelse | Offiser, advokat, bankier, skribent, militært personell  |
| Embete | * USAs krigsminister
* styremedlem (Smithsonian Institution, 1871–1874)
* styremedlem (Smithsonian Institution, 1878–1885)
 |
| Utdannet ved | United States Military Academy |
| Ektefelle | Eleanor Boyle Ewing Sherman |
| Far | Charles Robert Sherman |
| Mor | Mary Hoyt |
| Søsken | Charles Taylor Sherman Hoyt Sherman John Sherman |
| Barn | Eleanor Sherman Thackara Thomas Ewing Sherman William Tecumseh Sherman |
| Parti | Det republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Calvary Cemetery |
| Troskap | USA |
| Våpenart | Union Army |
| Militær grad | Generalmajor, general |
| Deltok i | Den amerikanske borgerkrigen |
| Signatur |
|  |
|

---

William Tecumseh Sherman på Commons |

**William Tecumseh Sherman** (født 8. februar 1820, død 14. februar 1891) var en amerikansk general, og etter den amerikanske borgerkrigen øverstkommanderende for den amerikanske hær.

Sherman gjorde seg først og fremst bemerket som general under borgerkrigen med sin «marsj til havet». Fra Tennessee førte han i 1864 sin hær ned gjennom Georgia, hvor han inntok Atlanta, som var et av sydstatenes viktigste knutepunkter. Beleiringen og det etterfølgende slaget om Atlanta er udødeliggjort i boken og filmen *Tatt av vinden*. Etter Atlanta var falt, fortsatte han østover og nådde like før jul 1864 Atlanterhavet. Underveis gjorde han seg både fryktet og forhatt blant sydstatenes borgere ved å etterlate seg et bredt belte av ødeleggelse. Han gikk ikke bare etter den svinnende motstanden fra sydstatshæren, men også etter å ødelegge infrastruktur og matproduksjon.

Etter den amerikanske borgerkrigen ble Sherman utnevnt til øverstkommanderende for den amerikanske hæren. I denne egenskapen var han en av hjernerne bak den endelige nedkjemping av indianerne, hvor han fulgte den samme hensynsløse taktikken som mot sydstatene.

## Referanser
# Linje C (New Yorks undergrunnsbane)

Kart over Linje C.
**Linje C** (**C Eighth Avenue Local**) er en undergrunnslinje ved New Yorks undergrunnsbane. Den har fargen blå på rutekart. Linjen betjener 40 stasjoner mellom 168th Street på Manhattan og Euclid Avenue i Brooklyn.

## Stasjoner

Symbolet for linje C

|  |  |
| --- | --- |
| **Stasjonsnavn** | **Overganger** |
| 168th Street |   |
| 163rd Street – Amsterdam Avenue |  |
| 155th Street |  |
| 145th Street |    |
| 135th Street |  |
| 125th Street |    |
| 116th Street |  |
| Cathedral Parkway – 110th Street |  |
| 103rd Street |  |
| 96th Street |  |
| 86th Street |  |
| 81st Street – Museum of Natural History |  |
| 72nd Street |  |
| 59th Street – Columbus Circle |     |
| 50th Street |  |
| 42nd Street – Port Authority Bus Terminal |           |
| 34th Street – Penn Station |   |
| 23rd Street |  |
| 14th Street |    |
| West Fourth Street – Washington Square |      |
| Spring Street |  |
| Canal Street |   |
| Chambers Street |     |
| Broadway – Nassau Street |        |
| High Street – Brooklyn Bridge |  |
| Jay Street – Borough Hall |   |
| Hoyt–Schermerhorn Streets |   |
| Lafayette Avenue |  |
| Clinton–Washington Avenues |  |
| Franklin Avenue |  |
| Nostrand Avenue |  |
| Kingston–Throop Avenues |  |
| Utica Avenue |  |
| Ralph Avenue |  |
| Rockaway Avenue |  |
| Broadway Junction |     |
| Liberty Avenue |  |
| Van Siclen Avenue |  |
| Shepherd Avenue |  |
| Euclid Avenue |  |

## Eksterne lenker

* Subway Map MTA (New Yorks undergrunnsbane)

Autoritetsdata
# Jadeseglet

**Jadeseglet**, eller **Kinas keiserlige segl** (kinesisk: 玉玺, pinyin: *Yuxi*, «jadeseglet», alternativt 传国玺, *Chuanguoxi*, «rikets arvesegl») var i det gamle Kina keiserens fremste symbol for sin makt, og et tegen på at han regjerte med Himmelens mandat. Seglet ble til i 221 f.Kr. for keiser Qin Shi Huangdi av den berømte og da allerede tre hundre år gamle Hes jadeskive, som fyrsten av Qin var kommet over da han beseiret staten Zhao noen år tidligere.

Seglet ble prydet med en inskripsjon av statsminister Li Si: 受命于天， 既寿永昌 (*Shou ming yu Tian, ji shou yong chang.*, omtrent «[Den som] har mottatt Himmelens mandat får langt liv og evig blomstring»), innrisset av Sun Shou. Etter Qindynastiets fall gikk seglet i arv under flere dynastier før det en gang mellom 900-tallet og 1300-tallet gikk tapt, uklart når og hvordan.

Flere segl er senere blitt presentert som Jadeseglet, men ingen av dem er av ekspertisen blitt bedømt som det ekte.

Autoritetsdata
# Ba (stat)

**Ba** (kinesisk: 巴; pinyin: *Bā*) var en oldtidsstat i det østre Sichuan i Kina. Dens opprinnelige hovedstad var *Zhi* (dagens Fuling i Chongqing). Ba ble erobret av staten Qin år 316 f.Kr.

Ba kan beskrives som en løs konføderasjon, eller en samling av småkongedømmer bestående av en rekke løst affilierte selvstendige klaner som anerkjente en konge. Ba-klanene var svært forskjelligartede, og kom fra varierende etniske bakgrunner. Arkeologiske funn viser at de for det meste levde av jakt og fiske, og at jordbruket var beskjedent utviklet. Det er ingen tegn på at de kjente til irrigasjonsmetoder.

Ba kan ha bistått grunnleggerne av Zhou-dynastiet med å styrte Shang-dynastiet under slaget ved Muye. Men den første gang Ba fremstår med klarhet i de historiske kilder var i 703 f.Kr.; historieverket *Zuo Zhuan* nevner at Ba tok del i en felles militær kampanje sammen med Chu mot Deng.

Ba-territoret omfattet opprinnelig områder i nedslagsfeltet til elven Han; fremveksten av staten Chu presset Ba vestover og inn i Sichuanbassenget. Chustatens vekst tvang til å flytte sin hovedstad flere ganger. Ifølge Chang Qu hadde de således etter tur hovedstad i Jiangzhou (Chongqing), Dianjiang (Hechuan) og Pingdu (Fengdu fylke), og helt til sist i Langzhong (閬中). I De stridende staters tid hadde Qin, Chu og Shu, alle sammen mer mektige stater, grenser mot Ba.

Selv om Chu til tider presset mot Bas områder, hadde Ba et heller avslappet forhold til Chu, med sterke handels- og ekteskapsbånd. Chu hadde også mange Ba-krigere som leiesoldater i sin hær. Dette kunne av og til skape problemer for Chu; ved ett tilfelle gjorde Ba-soldatene opprør og beleiret Chus hovedstad i 676 eller 675 f.Kr..

Ba og Zu var allierte med Qin da Qin invaderte Shu. Men rett etter at Qin hadde erobret Shu, invaderte Qin umiddelbart sine to allierte og tok den siste av Ba-kongene til fange. Ba ble så omgjort til et kommanderi i Qin-riket. Men til forskjell fra hvordan de styrte Shu, lot Qin den eksisterende Ba-elite fortsette å administrere området. Det kom heller ikke til noen større masseimmigrasjoner av Qin-folk inn i Ba-områdene. Etterhvert ble Ba-eliten marginalisert ved «splitt og hersk»-strategi.

## Ba-kulturen

Tigeren var viktig i Ba-mytologien, ikke minst den hvite tiger. Basamfunnet var krigersk, og var ellers kjent for sine sanger og danser. Ba-krigere var ofte etterspurte som leiesoldater for andre stater.

Ba og Shu utviklet skriftsystemer. Det var tre skrivemåter. En piktografisk skrift var unik for Ba, og to (muligens fonetiske) er blitt funnet av arkeologer i Ba- og Shu-steder. Ingen av skrifttegnene har så langt latt seg dechifferere.

## Litteratur

* Steven F. Sage: *Ancient Sichuan and the Unification of China*, ISBN 0-7914-1038-2
* Terry F. Kleeman: *Great Perfection: Religion and Ethnicity in a Chinese Millennial Kingdom*, ISBN 0-8248-1800-8
# Politisk system

Et **politisk system** er et samfunnssystem hvor ulike politiske grunnsyn blir satt i senter for styremåten Et politisk system består av politiske institusjoner. Systemet inndeles i undergrupper. I Danmark er det politiske systemet inndelt i stat, region og kommune. Dimensjonene i det politiske systemet opdeles ofte med utgangspunkt i de engelske begreber policy, *polity* og *politics*.

Model over det politiske system efter Goul Andersen
## Kjennetegn

Overordnet kan begrepet politisk system forstås som et uttrykk for en idealtype, hvis grunnleggende struktur utgjør et funksjonelt nettverk som skal bemannes. Generelt handler analyser av politiske systemer om å kartlegge hvorledes det politiske innholdet former seg, hvis de politiske handlinger alene avspeiler rasjonell saksbehandling. Begrepet politisk system er imidlertid komplekst, og det er blant forskere i politiske systemer ikke en entydig avgrensning av dets omfang. I litteraturen om politikk finnes forskjellige modeller, som søker å innfange de vesentligste trekk ved politiske systemer.

Eastons model
## Referanser
# 1799

**1799**
MDCCXCIX
◄ **·**
17. århundre
◄ **18. århundre** ►
19. århundre **·**
►

◄ **·**
1770-årene **·**
1780-årene
◄ **1790-årene** ►
1800-årene **·**
1810-årene **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
1794 **·**
1795 **·**
1796 **·**
1797 **·**
1798
◄ 1799 ►
1800 **·**
1801 **·**
1802 **·**
1803 **·**
1804 **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 1799 |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Emner** |
| Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Konflikt | Kunst |
| Litteratur | Musikk | Politikk | Sport | Vitenskap |
| **Land** |
| Danmark | Frankrike |
| **Ledere** |
| Statsledere |

1799 i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 1799 *MDCCXCIX* |
| Den franske republikanske kalender | 7–8 |
| Ab urbe condita | 2552 |
| Armensk kalender | 1248 ԹՎ ՌՄԽԸ |
| Kinesisk kalender | 戊午年 (Jord Hest) 4495 eller 4435     *— til —* 己未年 (Jord Geit) 4496 eller 4436 |
| Etiopisk kalender | 1791–1792 |
| Det jødiske året | 5559–5560 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1855–1856 |
|  - *Shaka Samvat* | 1720–1721 |
|  - *Kali Yuga* | 4899–4900 |
| Iransk kalender | 1177–1178 |
| Islamsk kalender | 1213–1214 |
| Nengō | Kansei 11 (寛政１１年) |
| Juliansk kalender | Gregoriansk minus 11 dager |
| Koreansk kalender | 4132 |

## Begivenheter

* Den franske revolusjon ender. Napoleon gjør statskupp i Frankrike.
* Thomas Jefferson velges til USAs tredje president

* 7. mars – Napoleon I av Frankrike erobrer Jaffa i Palestina og dreper mer enn 2 000 albanske fanger.
* 29. mars – New York vedtar en lov med det formål å gradvis stoppe slaveriet i delstaten.
* 15. juli – Rosettasteinen ble funnet av den franske kapteinen Pierre-François Bouchard i havnebyen Rosetta i Egypt

## Fødsler

* 31. januar – Rodolphe Töpffer, sveitsisk maler, forfatter og en av de første tegneserieskaperne

* 18. mars – Jens Hendrik Djurhuus, færøysk bonde og politiker (d. 1892)

* 3. oktober – Henrik Johan Paus, norsk jurist og embetsmann (d. 1893)

* Ukjent dato – Hiram Norton, kjøpmann og politisk skikkelse i Canada (d. 1875)

## Dødsfall

* 9. januar – Maria Gaetana Agnesi, italiensk vitenskapskvinne (f. 1718)
* 29. august – Pave Pius VI (f. 1717)
* 14. desember – George Washington, amerikansk president (f. 1732)
# Den muslimske verden

Nasjoner med muslimsk majoritet er grønne, mens nasjoner som har ca. 50 % muslimske innbyggere er gule.
**Den muslimske verden** (eller den islamske verden) har to betydninger.

I kulturell sammenheng blir begrepet brukt om alle mennesker som tilhører det verdensomspennende fellesskap av de som tilhører religionen islam. Dette fellesskap der medlemmene er kjent som muslimer består av omtrent 1,4–1,6 milliarder mennesker. Dette fellesskapet består ikke av bestemte raser, men er spredt ut blant alle raser; verdens muslimer er kun knyttet sammen ved tilslutningen til en felles religion.

I geografisk og politisk sammenheng (spesielt i historisk sammenheng) brukes begrepet **muslimske verden** og **islamske verden** som referanser til geografiske og politiske enheter som er dominert av islam. I denne sammenheng viser begrepet i hovedsak til den islamske termen *Dar al-Islam*.

Fellesskapet av muslimer er også kjent som *ummah*. Islamsk tro poengterer enhet og forsvar for alle medtroende, så det ville være å forvente at alle muslimske land skulle samarbeide; men nasjonalistiske strømninger har hatt en tendens til å splitte heller enn å forene muslimske land, spesielt i andre halvdel av det 20. århundre.

## Se også

* Liste over islamske termer oversatt hovedsakelig fra arabisk
* Muslimsk historie
* Islamsk gullalder
* Hajj
* Organization of the Islamic Conference
* Den arabiske verden
* Den vestlige verden

## Referanser

## Eksterne lenker

* The Islamic World to 1600 et online-læreprogram ved University of Calgary (Canada).
# Bacon

Bacon
**Bacon** er røkt, lettsaltet sideflesk fra svin. Det brukes mest som en frokostrett, oppskåret i tynne skiver før det stekes eller grilles, ofte servert med speilegg. Bacon brukes også som en ingrediens i andre retter, både som en fettkilde og for smakens skyld.

## Beiken-feiden

Etter et styremøte 13. februar 2004 kunngjorde Språkrådet at «bacon» heretter skulle få to skrivemåter, både lånordet «bacon» og det fornorskede ordet «beiken» sammen med ca. 25 andre lånord. «Beiken» møtte imidlertid stor motstand fra befolkningen, og ble ikke med som offisiell skrivemåte. Alternative skrivemåter som Språkrådet fikk gjennom, var blant andre «snacks» og «snaks», «bacalao» og «bakalao», «corny» og «korny», samt «nonchalanse» og «nonsjalanse». Dette ble i senere tid kalt «Beiken-feiden».

## Populære retter der man bruker bacon

* Egg og bacon, ofte servert med ristet brød til frokost.
* Pannekaker
* Blandaball
* Lutefisk
* Baconost
* Komle, kompe, raspeballer
* Sammen med torsk

## Se også

* Stekt flesk

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Spiralgalakse

Eksempel på spiralgalakse: Messier 101, eller NGC 5457
En **spiralgalakse** er en galakse som har en tynn skive av stjerner, gass og støv som danner en mer eller mindre kontinuerlig spiralform. De fleste spiralgalaksene har et tykkere og kuleformet sentrum. De fleste spiralgalaksene har også større mengder av interstellar gass som kan gi opphav til nye generasjoner stjerner. Opphavet til spiralarmene kan være tetthetsbølger som forplanter seg gjennom galakseskiven.

Eksempel på kjente spiralgalakser i universet er Andromedagalaksen, Sombrerogalaksen og vår egen Melkeveien.

## Eksterne lenker

* (en) Spiral galaxies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) spiralgalakse i Unified Astronomy Thesaurus
# Blåvingeand

| Blåvingeand
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Anas discors* Linnaeus, 1766 |
| Populærnavn |
| Blåvingeand |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Fugler  |
| Orden | Andefugler  |
| Familie | Andefamilien  |
| Slekt | *Anas* |
| Økologi
 |
| Utbredelse:
 | Nord-Amerika
 |

 *Anas discors*
**Blåvingeand** (vitenskapelig navn *Anas discors*) er en fugl i andefamilien.

## Kilder

* Blue-winged teal i Avibase (en)

## Eksterne lenker

* (en) *Spatula discors* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Spatula discors* i Encyclopedia of Life

* (en) *Spatula discors* i Global Biodiversity Information Facility

* (sv) *Spatula discors* hos Dyntaxa

* (en) *Spatula discors* hos Fossilworks

* (en) *Spatula discors* hos NCBI

* (en) *Kategori:Spatula discors* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Spatula discors* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Spatula discors* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Oppslagsverk

Eksempel på et oppslagsverk: *Bertelsmann Lexikothek* i 26 bind fra 1983.  Foto: Daniel Ullrich
Et **oppslagsverk** er et bokverk med alfabetisk eller systematisk ordnede artikler om ulike emner.

De vanligste formene for oppslagsverk er leksika, ordbøker, encyklopedier, håndbøker og atlas.

## Eksterne lenker

* (en) Reference works – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.