Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# D.T. Suzuki

| D.T. Suzuki |
| --- |
|  |
| Født | 鈴木 貞太郎 18. okt. 1870 Hondamachi (Ishikawa prefektur, Japan) |
| Død | 12. juni 1966   (95 år) Kamakura St. Luke's International Hospital |
| Beskjeftigelse | Oversetter, filosof, universitetslærer, psykolog, skribent, religionsviter  |
| Akademisk grad | Doctor of Letters |
| Utdannet ved | Universitetet i Tokyo |
| Ektefelle | Beatrice Erskine Lane Suzuki (1911–1939; avslutningsårsak: ektefelles død) |
| Nasjonalitet | Japan |
| Gravlagt | Mount Noda Tōkei-ji Temple |
| Medlem av | Det japanske akademi (1949–) |
| Utmerkelser | Den japanske Kulturordenen (1949) Person med spesielle fortjenester innen kultur (1951) |
|

---

D.T. Suzuki på Commons |

**Daisetsu Teitarō Suzuki** (鈴木 大拙 貞太郎, født 18. oktober 1870 i Ishikawa, død 12. juli 1966 i Kamakura) var en japansk forfatter av bøker om buddhisme, særlig zen- og shinbuddhismen. Han kom første gang til USA i 1897, og regnes for å ha hatt stor betydning for utbredelsen av mahayanabuddhisme og zenbuddhisme i den vestlige verden.

Han var en respektert skribent og tenker både i utlandet og i japanske zenmiljøer. Han underviste både ved japanske og amerikanske universitet. I sin undervisning forsøkte han å løsrive zen fra sin tradisjonelle historiske og sosiale kontekst, og gjøre det til et universelt begrep, hevet over alle kategorier.

Hans tekst «Hva er zen?» er utgitt på norsk i antologien *Zen*, 2007. Teksten ble opprinnelig skrevet som en tidsskriftartikkel på 1910-tallet, og utkom i en artikkelsamling i 1949.

I 1911 giftet han seg med den amerikanske teosofen Beatrice Erskine Laine Suzuki.

## Referanser
# Newarbuddhisme

**Newarbuddhisme** er den form for *vajrayāna* som praktiseres av Newarfolket i Kathmandudalen i Nepal. Den har utviklet unike sosio-religiøse elementer, som inkluderer et ikke-monastisk buddhistisk samfunn basert på Newar kastesystemet og mannslinjen. De rituelle prestene (*guruju*), vajracharya (som utfører ritualer for andre) og *shakya* (som utfører ritualer for sin egen familie) former en religiøs sangha uten sølibat, mens andre kaster som Urāy fungerer som ledere. Uray er også ledere i tibetansk buddhisme, theravada og japansk shingon.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Vasubandhu

| Vasubandhu |
| --- |
| Kinesisk illustrasjon av Vasubandhu som patriark innen Zen |
| Født | 3. århundre Peshawar Guptariket (India) Gandhara |
| Død | 4. århundre |
| Beskjeftigelse | Filosof, skribent, bhikkhu, commentator, forfatter  |
| Embete | * Zen Patriarch
 |
| Søsken | Asanga |
|

---

Vasubandhu på Commons |

**Vasubandhu** (sanskrit; kinesisk: 世親; pinyin: *Shìqīn*; wylie: *dbyig gnyen*, virket 4. til 5. århundre e.Kr.) var en innflytelsesrik buddhistisk munk fra Gandhāra.

Som filosof skrev han om abhidharma sett fra perspektivene til skolene *sarvāstivāda* og *sautrāntika*. Sammen med sin halvbror Asanga var han en av de grunnleggerne av skolen yogachara.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Rōshi

**Rōshi** (japansk: 老師, pinyin: Lǎoshī), «gammel lærer» eller «gammel mester» er en ærestittel som benyttes innenfor Zen-buddhismen til å betegne en høyt aktet eldre lærer.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Anapanasati

**Ānāpānasati** (pāli, sanskrit: *ānāpānasmṛti*; kinesisk: 安那般那; pinyin: *ānnàbānnà*; singalesisk: ආනා පානා සති) er et begrep innenfor buddhismen. Det betyr «årvåkenhet» (sati) overfor pusten eller «innånding og utånding» (*ānāpāna*) og er en form for buddhistisk meditasjon som er vanlig innenfor tibetansk buddhisme, Zen, Tiāntái og Theravada, såvel som innenfor vestlig baserte årvåkenhetskurs. Ānāpānasati hentyder til årvåkenheten overfor pustens bevegelser i kroppen. Ifølge tradisjonen ble den opprinnelig overlevert fra Gautama Buddha i flere sutraer, deriblant *Ānāpānasatisutta* (MN 118).

## Eksterne lenker

* *Mindfulness with Breathing* av Buddhadāsa Bhikkhu. Wisdom Publications, Boston, 1996. ISBN 0-86171-111-4.
* *Breath by Breath* av Larry Rosenberg. Shambhala Classics, Boston, 1998. ISBN 1-59030-136-6.
* *Tranquillity and Insight* av Amadeo Sole-Leris. Shambhala, 1986. ISBN 0-87773-385-6.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Dāna

**Dāna** (sanskrit; pāli; devanagari: दान) er et ord som forbindes med generøsitetens dyd, velgjørenhet eller å gi almisser i indisk filosofi. Det blir også stavet *daana*.

I hinduismen, buddhismen, jainismen og sikhismen, er dāna den praksis å kultivere generøsitet. Det kan ta den form å gi et individ noe som demper lidelsen eller fyller et behov. Det kan også anta formen av en filantropiske allmene prosjekter som hjelper mange.

Ifølge historiske nedtegnelser, er *dāna* en gammel praksis i indiske tradisjoner, og kan spores tilbake til Vediske tradisjoner.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sansende vesener

Buddhistmunk som beskytter en skadet spurv. Likirklosteret, Ladakh, India
**Sansende vesener** i buddhismen er vesener som har bevissthet, oppfattelsesevne eller i noen sammenhenger liv i seg selv.

Sansende vesener består ifølge buddhismen av fem aggregater, eller skandhas: materie, følelse, persepsjon, mental skaperkraft og bevissthet. I *Samyutta Nikaya* sies det at Buddha hadde sagt at «nettopp som ordet 'vogn' eksisterer på bakgrunn av sammenføyningen av deler, slik er det også med konseptet om 'vesener' som eksisterer med de fem aggregater tilgjengelige.» Mens den distinkte bruken og de potensielle underavdelinger eller klasser av sansende vesener varierer fra skole til skole, fra lærer og filosof, dveler begrepet sansende vesener seg med vesener i motsetning til buddhanaturen. Sansende vesener er karakterisert ved at de *ikke* er opplyste og derfor dømt til død, gjenfødelse og dukkha (lidelse), som er en egenskap ved saṃsāra.

Mahāyānabuddhismen lærer imidlertid at også sansende vesener inneholder buddhanatur – det iboende potensial til å transcendere alle forutsetninger for saṃsāra og oppnå opplysning og buddhanatur.

## Referanser

Autoritetsdata
# Quanzhen

Porten til Baiyun Guan i Beijing, et quánzhēn-tempel som i dag er hovedkvarteret til Kinas daoistiske forening.
**Quanzhen-daoisme** (kinesisk: 全真道 eller 全真教; hanyu pinyin: *Quánzhēn dào* eller *Quánzhēn jiào*, kan oversettes som «fullstendig sannhet») er en nordkinesisk gren av daoismen, og er i dag den daoistiske retninger med flest medlemmer og aktive templer i Folkerepublikken Kina, hvorav mange hadde vært stengt under kulturrevolusjonen men har siden blått åpnet igjen siden 1980-tallet. Sammenlignet med den andre store daoistiske retningen som fremdeles finnes i dag, zhengyi, kan quánzhēn sies å være strengere, da dens munker må leve i klostre i sølibat og må følge en vegetarisk diett - og denne religiøse modellen blir også sett mer positivt på av Folkerepublikken Kinas regjering.

Quánzhēn ble grunnlagt av Wang Chongyang på 1100-tallet, under Jin-dynastiet. Ifølge legenden skal Wang Chongyang ha møtt to daoistiske udødelige sommeren 1159. I sin tidlige historie hadde quánzhēn-retningen stor politisk makt, men denne ble fra Yuan-dynastiet av svekket til fordel for zhengyi, selv om retningen i motsetning til de fleste andre daoistiske skoler har overlevd helt fram til i dag. Da mongolene invaderte Song-dynastiet i 1254 var quánzhēn-daoistene blant dem som strekte seg lengst for å holde på freden, og kan dermed ha bidratt til å redde flere tusen, hovedsakelig hànkinesiske liv.

## Grener og sekter

Wang Chongyang hadde syv disipler, som fortsatte spredningen av hans lære. De syv quánzhēn-mesterne skal ha grunnlagt de følgende syv grenene:

* Ma Yu (馬鈺): Yuxian-sekten ("Møte de udødlige," 遇仙派)
* Tan Chuduan (譚處端): Nanwu-sekten ("Sørlig tomrom," 南无派)
* Liu Chuxuan (劉處玄): Suishan-sekten ("Sui-fjellet," 随山派)
* Qiu Chuji (丘處機): Longmen-sekten ("Drageporten," 龙门派), kjent for sitt forhold til Chinggis Khaan
* Wang Chuyi (王處一): Yushan-sekten ("Yu-fjellet," 崳山派)
* Hao Datong (郝大通): Huashan-sekten ("Huá-fjellet," 华山派)
* Sun Bu'er (孫不二): Qingjing-sekten ("Renhet og stillhet," 清静派), den eneste kvinnen blant dem

## Litteratur

* Florian C. Reiter: *Religionen in China. Geschichte, Alltag, Kultur.* C. H. Beck, München 2002, ISBN 3-406-47630-9 (*Beck'sche Reihe* 1490).
* Isabelle Robinet: *Geschichte des Taoismus*. Diederichs, München 1995, ISBN 3-424-01298-X.
# Harcourt Brace

**Harcourt** er et tidligere bokutgiverfirma i USA som hadde et lang historie som utgiver av både fiksjon og non-fiction for barn og voksne. Selskapet hadde sitt hovedkvarter i San Diego i California med underkontorer i New York City og Orlando, Florida.

Selskapet ble etablert i 1919. I 2007 ble avdelingene U.S. Schools Education og Harcourt Education solgt av Reed Elsevier til Houghton Mifflin Riverdeep Group. Harcourt Assessment og Harcourt Education International ble oppkjøpt av selskapet Pearson i januar 2008.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Hugo Enomiya-Lassalle

| Hugo Enomiya-Lassalle |
| --- |
|  |
| Født | 11. nov. 1898 Nieheim |
| Død | 7. juli 1990   (91 år) Münster |
| Beskjeftigelse | Katolsk prest  |
| Nasjonalitet | Japan Keiserriket Japan (–1947) |
|

---

Hugo Enomiya-Lassalle på Commons |

**Hugo Enomyia-Lasalle** (født 11. november 1898 på Gut Externbrock ved Nieheim/Westfalen i Tyskland, død 7. juli 1990 i Münster) var en tysk jesuittprest og verdens første kristne zenmester. Det franske etternavnet skyldes hans familiebakgrunn, som var hugenottisk.

Lasalle dro ut som misjonær og virket under halve sitt liv i Japan der han bl.a. opplevde atombombingen av Hiroshima, der han var sogneprest. Han ble svært alvorlig skadet, og slet med følgene av radiasjonen resten av livet.

Han ble mer og mer interessert i japansk buddhisme. I 1956 begynte Enomiya-Lassalle å studere Zen under Harada Daiun Sogaku. I 1958 utgav han en viktig bok om emnet, men Pavestolen bad ham om ikke å utgi mere om dette. Senere bortfalt forbudet. Han tilbragte det meste av resten av sitt liv i japanske zenklostre. Han var på sin tid den høyest aktede eksperten hva gjelder sambandet mellom zen og kristendom og arrangerte mange meditative retretter og kurser i zen i Vest-Tyskland.

## Verker i utvalg

* *Kraft aus dem Schweigen. Einübung in die Zen-Meditation.* 4. Aufl. Benziger, Zürich u. a. 1998, ISBN 3-545-20145-7
* *Der Versenkungsweg. Zen-Meditation und christliche Mystik.* Herder, Freiburg i.Br. u. a. 1992, ISBN 3-451-04142-1
* *Zen-Meditation für Christen.* 2. Aufl. Barth, Bern u. a. 1995, ISBN 3-502-64396-2
* *Zen und christliche Mystik.* 3. Aufl. Aurum, Freiburg i.Br. 1986, ISBN 3-591-08236-8
* *Zen, Weg zur Erleuchtung. Hilfe zum Verständnis. Einführung in die Meditation.* 5. Aufl. Herder, Wien u. a. 1976, ISBN 3-210-20115-3

## Referanser

## Litteratur

* Ursula Baatz: *Hugo M. Enomiya-Lassalle: ein Leben zwischen den Welten.* Biographie. Zürich; Düsseldorf: Benziger 1998. ISBN 3-545-20132-5
* Roland R. Ropers (utg.): *Geburtsstunde des neuen Menschen. Hugo Makibi Enomiya-Lassalle zum 100. Geburtstag.* Via Nova, Petersberg 1998, ISBN 3-928632-38-8
* Günter Stachel (utg.): *Munen muso – ungegenständliche Meditation. Festschrift für Pater Hugo M. Enomiya-Lassalle zum 80. Geburtstag.* 3. Aufl. Matthias-Grünewald, Mainz 1986, ISBN 3-7867-0710-3
# Kyozan Joshu Sasaki

| Kyozan Joshu Sasaki |
| --- |
|  |
| Født | 1. apr. 1907 Miyagi prefektur |
| Død | 27. juli 2014   (107 år) Los Angeles |
| Beskjeftigelse | Bhikkhu, lærer, munk  |
| Nasjonalitet | Japan Keiserriket Japan (–1947) |
|

---

Kyozan Joshu Sasaki på Commons |

**Kyozan Joshu Sasaki** (japansk: 佐々木承周, født 1. april 1907 i Japan, død 27. juli 2014 i Los Angeles, California, USA) med ærestittelen Rōshi, var en japansk Rinzai Zen-lærer som søkte å spre sin lære i den vestlige verden. Han bodde i Los Angeles i California. Sasaki åpnet dusinvis av Zen-sentre og var grunnlegger og abbed ved Mount Baldy Zen Center, nær Mount Baldy i California. Han var også lederen av Rinzai-Ji ordenen av tilknyttede Zen-sentre.

Den kanadiske sangeren og dikteren Leonard Cohen er en av hans kjente elever.

## Referanser
# Sensei

**Sensei** (先生) er et japansk ord som brukes for å henvise til lærere, professorer samt andre fagpersoner, som jurister og leger. Ordet brukes også for å vise respekt for noen som har oppnådd et visst nivå i å mestre en kunstform eller annen ferdighet.

Sensei er også en vanlig tittel i japansk kampkunst/selforsvar. Den høyest Dan-graderte eller lederen i en karateklubb er Sensei i klubben. (Dan står for grad av svart belte)

## Eksterne lenker

* The meaning of Sensei – engelsk side Arkivert 19. september 2016 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# Maudgalyayana

**Maudgalyāyana** (sanskrit; devanāgarī: म्औद्गल्यायन, pāḷi: *Moggallāna*, tibetansk: མཽད་གལ་གྱི་བུ།, wylie: *maud gal gyi bu*), også kjent som **Mahāmaudgalyāyana**, var en av Buddhas nærmeste disipler. Han er beskrevet som en samtidig med disiplene Subhūti, Śāriputra (pali: *Sāriputta*) og Mahākasyapa, og er betraktet som den nest fremste av Buddha's to fremste mannlige disipler, sammen med Śāriputra. Tradisjonelle nedtegnelser hevder at Maudgalyāyana og Śāriputra ble åndelige vandrere i deres barndom. Etter å ha søkt etter den åndelige sannheten, kom de i kontakt med buddhismen gjennom vers som hadde blitt vidt kjent i den buddhistiske verden. Til slutt møtte de Buddha personlig og ble ordinert som munker under ham. Maudgalyāyana oppnådde opplysning like etter dette.

## Eksterne lenker

* (en) Mahāmaudgalyāyana – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Rapport fra spøkelsesfestivalen i Singapore

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Deva (buddhisme)

En **deva** (sanskrit og pāḷi; devanāgarī: देव, tibetansk: ལྷ, *lha*) er i buddhismen en av mange typer ikke-menneskelige vesener med gudelignende egenskaper og generelt sett mye gladere enn mennesker. Forestillingen om devaer ble adoptert i japansk buddhisme delvis på grunn av likhetene med shintōismens forestilling om kami.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Śrāvaka

**Śrāvaka** (sanskrit), eller **sāvaka** (singalesisk: Shravaka, kinesisk: 聲聞,pinyin: shēngwén), betyr lytter eller mer generelt disippel. Begrepet brukes i buddhismen og jainismen. I jainismen er en śrāvaka en hvilken som helst legmann. Begrepet er derfor brukt om jainfellesskapet som sådan.

I buddhismen er begrepet noen ganger reservert for distinkte disipler av Buddha. Innenfor mahayana har begrepet noen ganger en negativ betydning, og brukes i motsetning til bodhisattva.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Yeshe Tsogyal

| Yeshe Tsogyal |
| --- |
| Staty av Yeshe Tsogyal. (svensk) |
| Født | 757 |
| Død | 817  |
| Beskjeftigelse | Skribent  |
| Ektefelle | Trisong Detsen |
| Far | མང་རྗེ་ཐོད་དཀར་ལེགས། |
| Mor | གནུབས་གཟའ་རྒྱལ་མོ་མཚོ། |
|

---

Yeshe Tsogyal på Commons |

Yeshe Tsogyal
**Yeshe Tsogyal** (tibetansk: ཡེ་ཤེས་མཚོ་རྒྱལ, wylie: *ye shes mtsho rgya*, tradisjonell kinesisk: 益西措杰, pinyin: *Yìxī Cuòjié*, født i Kharcen, Tibet i 757, død 817), også kjent «fru Kharchen» og «visdomsoseanet» på sanskrit (*Jñānasāgara*, devanāgarī: ज्ञानसागर) var en tibetansk prinsesse. Det tibetanske navnet betyr «det seirende visdomshavet» eller «visdomssjøens dronning».

Ifølge tibetansk buddhisme var hun den som avslørte en terma, en «skjult skatt» eller hemmelig lære, for Padmasambhava som innførte buddhismen i Tibet. Hun var også hovedskribenten for denne terma. I Nyingma regnes hun som den som utførte karmamudrā sammen med Padmasambhava og kalles «mor til tibetansk buddhisme».

## Referanser

## Litteratur

* Dowman, Keith. (1984). *Sky Dancer: The Secret Life and Songs of the Lady Yeshe Tsogyel*. Routledge & Kegan Paul, Boston, MA. ISBN 0-7100-9576-7.
* Gyalwa Changchub, and Namkhai Nyingpo. (1999) *Lady of the Lotus-born: The Life and Enlightenment of Yeshe Tsogyal*. Translated by the Padmakara Translation Group. Shambhala, Boston & London. ISBN 1-57062-384-8.
* Kunga, Drime and Yeshe Tsogyal. Chonyi Drolma, translator. (2017) *The Life and Visions of Yeshe Tsogyal: The Autobiography of the Great Wisdom Queen.*Snow Lion Publications. ISBN 978-1611804348.
* Nam-mkha'i snying-po (translated by Tarthang Tulku). (1983). *Mother of Knowledge: The Enlightenment of Ye-shes mTsho-rgyal*. Dharma Publishing, Berkeley, CA. ISBN 978-0913546918.
* Anne Carolyn Klein. (2008). *Meeting The Great Bliss Queen: Buddhists, Feminists, and the Art of the Self.* Snow Lion Publications. ISBN 978-1559392914
* Allione, Tsültrim. (2000) *Women of Wisdom.* Snow Lion Publications, ISBN 1-55939-141-3, EAN 9781559391412`
* Vajra Love—Essays from the Sites of Keith Dowman
* Drolma, Chonyi, translator. (forthcoming in 2017). *The Supreme Secret Biography of Yeshe Tsogyal: The Exceptional Inner Meaning of Symbols.* Shambhala Publications.
* Gross, Rita M. "Yeshe Tsogyal: Enlightened Consort, Great Teacher, Female Role Model." *The Tibet Journal*, vol. 12, no. 4 (winter 1987), pp. 1–18.
* Mikles, Natasha L. "A Tantrika in the Modern World: The Sexual Agency of Yeshe Tsogyal." *The Monitor* (fall 2007), pp. 28–39.
* Terton Drime Kunga. "The Secret Symbolic Biography of Yeshe Tsogyal."
# Shamarpa

Chodag Yeshe Palzang, den 4. Shamar Rinpoche, 1500-talls-maleri, Rubin Museum of Art.
**Shamarpa** (tibetansk: ཞྭ་དམར་པ་; Wylie: *Zhwa-dmar-pa*), også kjent som **Shamar Rinpoche** og mer formelt **Kunzig Shamar Rinpoche**, er en tittel i en ætt av inkarnerte lamaer (tülku) innen Karma Kagyü-skolen innen tibetansk buddhisme. Shamarpa anses å være en manifestasjon av Amitabha Buddha og knyttes tradisjonelt med klostret Yangpachen nær Lhasa. Tittelen betyr bokstavelig «personen med den røde krone».

Den første Shamarpa, Khedrup Drakpa Senge (1283–1349), var den fremste disippel til den tredje Karmapa, Rangjung Dorje. Rangjung Dorje gav sin disippel en rubinrød krone og tittelen Shamarpa, noe som la grunnen til en ny ætt av reinkarnerte lamaer innen den tibetanske buddhisme.

Under en valfart til Nepal konspirerte den tiende Shamarpa, Mipam Chödrup Gyamtso, med Gurkha-folket om å invadere Tibet for å kunne legge beslag på rikdommene i Trashilhünpoklostret i Shigatse. Den resulterende nepalske invasjonen i 1788 foranlediget Dalai Lama til å forby nye inkarnasjoner av Shamarpa. På 1890-tallet ble imidlertid tradisjonen gjenopplivet.

Etter at den 16. Karmapa døde i 1981 har Shamarpa Mipham Chokyi Lodro havnet i et skisma innen Karma-Kagyü. Den fjortende Dalai Lama og Folkerepublikken Kinas myndigheter har erkjent Ogyen Trinley Dorje som Karmapa, mens Shamarpa erkjenner Trinley Thaye Dorje som den 17, Karmapa.

## Liste over inkarnasjoner av Shamarpa

1. Khedrup Drakpa Senge (1284–1349)
2. Shamar Khachö Wangpo (1350–1405)
3. Shamar Chöpal Yeshe (1406–1452)
4. Shamar Chökyi Drakpa Yeshe Pal Zangpo (1453–1526)
5. Shamar Köncho Yenlak (1526–1583)
6. Shamar Mipan Chökyi Wangchuk (1584–1629)
7. Shamar Yeshe Nyinpo (1631–1694)
8. Palchen Chökyi Döndrup (1695–1732)
9. Könchog Geway Yungnay (1733–1741)
10. Chödrup Gyatso (1742–1793)
11. Ukjent.
12. Tugsay Jamyang (1895–1947)
13. Tinlay Kunchap (1948–1950)
14. Mipham Chökyi Lodro (1952–)

## Litteratur

* Martin Brauen (red.): *The Dalai Lamas: a visual history*. Zürich: Ethnographic Museum of the University of Zürich. 2005. ISBN 1-932476-22-9
* Michael Buckley; Robert Strauss, Chris Taylor: *Tibet: travel survival kit*. Lonely Planet. 1995. ISBN 0-86442-289-X

## Referanser
# Myanmarsk buddhisme

**Myanmarsk buddhisme** er en benevnelse på buddhismen i Myanmar (tidligere kalt Burma). Den domineres av Theravāda-tradisjonen, som praktiseres av 89% av landets befolkning. Myanmar er det mest religiøse buddhistiske land i verden, dersom vi tar hensyn til andelen munker i befolkningen og andelen av penger som brukes på religion. Tilhengerne finnes blant Bamarfolket, Shanfolket, Rakhine, Monfolket, Karenfolket, Zofolket og kinesere som er integrerte i det burmesiske samfunnet. Munkene blir svært ansett av samfunnet. Blant enkelte etniske grupper, deriblant Bamarfolket og Shanfolket, blir Theravadabuddhismen praktisert i sammenheng med Natdyrkelse.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Liste over kalendere

En tunisisk kalender som viser gregorianske, islamske og berberiske datoer for den gregorianske datoen torsdag 14. januar 1999.
## I bruk

* Armensk kalender
* Astronomisk årnummerering
* Bahai-kalenderen
* Bengalsk kalender
* Berberisk kalender
* Buddhistisk kalender
* Etiopisk kalender
* Germansk kalender (fortsatt i bruk i Åsatru)
* Den gregorianske kalenderen
* Den kinesiske kalender
* Koptisk kalender
* Hebraisk kalender
* Hinduistisk kalender
* Indisk nasjonalkalender
* Iransk kalender
* Irsk kalender
* Islamsk kalender
* ISO-uke
* Japansk kalender
* Javanesisk kalender
* Den julianske kalenderen (brukes fortsatt av de fleste ortodokse kirker for å beregne påsken)
* Revidert juliansk kalender
* Makedonsk kalender
* Malayalamsk kalender
* Mayakalender (deler er i fortsatt bruk av Maya-indianere)
* Nanakshahi kalender
* Nepalsk kalender
* Nepal Sambat
* Regnskapsår
* Runic kalender (fortsatt i bruk i Åsatru)
* Tamilsk kalender
* Thai månekalender (fortsatt i bruk for noen Thai-helligdager)
* Den thailandske solkalender
* Tibetansk kalender
* Zoroastrisk kalender (inkludert Parsi)

## Utgåtte kalendere

* Atticisk kalender
* Aztekerkalenderen
* Babylonsk kalender
* Bysantinsk kalender
* Colignyisk kalender
* Egyptisk kalender
* Enoch kalender
* Den franske republikanske kalender
* Hellensk kalender
* Kongens kalender
* Mesoamerikansk kalender
* Positivistisk kalender
* Den romerske kalender
* Runekalender
* Sovjetisk revolusjonærkalender
* Vikingenes kalender

## Foreslåtte

### Reformkalendere

Det følgende er foreslåtte reformer av den gregorianske kalenderen:

* Felles-sivil kalender og tid
* Holocen kalender
* Internasjonal fast kalender (også kalt *Internasjonal evigvarende kalender*)
* Pax kalender
* Skuddårskalender
* Symmetry454
* Verdenskalender

### Utenomjordlige kalenderforslag

* Darian system: en serie med foreslåtte kalendere utviklet av Thomas Gangale for fremtidige kolonier i solsystemet.

## Fiksjon

* Discordian kalender
* Midgard kalender
* Skiveverdenens kalender
* Stardate (Star Trek)
* Star Wars kalender

Autoritetsdata
# Helü av Wu

**Helü** (forenklet kinesisk: 阖闾, tradisjonell kinesisk: 闔閭) var konge av den antikke kinesiske staten Wu 514-496 f.Kr. Han hersket mot slutten av vår- og høstannalenes tid. Da han ville ta kong Liao av Wu av dage og overta tronen selv fikk han snart en medhjelper i Zhuan Zhu. Da han hadde utført mordet i 515 oppsteg prinsen på staten Wus trone og ble kong Helü (som prins hadde hans navn vært **Guang Zung Fu**). Kongen utnevnte Wu Zixü (død 484), som hadde anbefalt Zhuan Zhu til ham, til å utforme og lede byggingen av «den store by», som i dag er blitt til byen Suzhou. I 506 innledet kong Helü sammen med Wu Zixü og Sun Zi et stort felttog mot staten Chu. De gikk seirende ut av fem feltslag, og erobret hovedstaden Ying.

I 496 ble kong Helu begravd i Huqiu *(Tigeråsen)* i sin store by (Suzhou).

Hans sønn, kong Fuchai av Wu, etterfulgte ham i 495 f.Kr.

## Kilder

* *Shiji*

Autoritetsdata