Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nihon Keizai Shimbun

| *Nihon Keizai Shimbun* |
| --- |
|  |
|  |
| Land | Japan |
| Type | Dagsavis |
| Format | Fullformat |
| Frekvens | 0,5 dag |
| Grunnlagt | 2. desember 1876; 149 år siden  |
| Utgiver | Nikkei Inc.  |
| Språk | Japansk, kinesisk, engelsk |
| Erstatter | Chugai Shogyo Shimpo  |
| Hovedkontor | Tokyo |
| Nettsted | www.nikkei.c (ja) cn.nikkei.c (zh) r.nikkei.c (ja) |
|

---

Nihon Keizai Shimbun på Commons |

Nikkeis hovedkvarter i Ōtemachi i Tokyo.
Nihon Keizai Shimbun (japansk: 日本経済新聞), mest kjent som Nikkei, er en japansk finansavis. Den ble startet 2. desember 1876 som *Chūgai Bukka Shimpo* («Prisnyheter fra inn- og utland»), skiftet navn i 1889 til *Chūgai Shōgyō Shimpō* («Handelsnyheter fra inn- og utland») og i 1946 til nåværende navn.

Avisen, som kommer ut daglig som morgen- og aftenutgave, har et daglig opplag på om lag 2,23 millioner for morgenutgaven (2,93 millioner hvis man inkluderer digitale abonnenter) og 1,08 millioner for aftenutgaven. I tillegg har avisen 650 000 betalende . Det er verdens største finansavis, og er hovedpublikasjonen til selskapet Nikkei Inc., og driver også Tokyos viktigste aksjeindeks, Nikkei 225.

Nikkei kjøpte opp *Financial Times* i november 2015.

## Andre publikasjoner

## Holdings

Nikkei Inc. spesialiserer seg innen finans, business og industrinyheter. Hovedpublikasjonene inkluderer:

* *Nikkei Asian Review*, et engelskspråklig businessmagasin som ble lansert i november 2013.
* *Nihon Keizai Shimbun* (日本経済新聞, *Nihon Keizai Shimbun*), a leading economic newspaper.
* *Nikkei Veritas* (日経ヴェリタス, *Nikkei Veritas*), ukentlig finansavis som erstattet *Nikkei Kinyu Shimbun* (*Nikkei Financial Daily*) i mars 2008.
* *Nikkei Business Daily* (日経産業新聞, *Nikkei Sangyo Shimbun*), industriavis
* *Nikkei Marketing Journal* (日経MJ, *Nikkei MJ*), handelsavis
* *Nikkei Weekly* (日経ウィークリー, *Nikkei Weekly'*), engelskspråklig businessavis.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (ja) Offisielt nettsted

* (zh) Offisielt nettsted

* (ja) Offisielt nettsted

* (en) Nihon Keizai Shimbun – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Nihon Keizai Shimbun på Bluesky

* Nihon Keizai Shimbun på Facebook

* Nihon Keizai Shimbun på Instagram

* Nihon Keizai Shimbun på Threads

* Nihon Keizai Shimbun på YouTube

* Nihon Keizai Shimbun på X (tidligere Twitter)

* Nihon Keizai Shimbun på X (tidligere Twitter)
# Tibetansk pinyin

**Tibetansk pinyin** er det offisielle system for romanisering av det tibetanske språk i Folkerepublikken Kina. Det legger til grunn dialekten talt i Tibets hovedstad Lhasa, og reflekterer uttalen svært nøyaktig, dog uten å gjengi toner.

## Se også

* Wylietranslitterasjon
* Tibetansk skrift

Autoritetsdata
# Filippinske språk

**Filippinske språk** er en underfamilie av austronesiske språk som omfatter språkene på Filippinene og det nordlige Sulawesi, bortsett fra Sama-Bajaw og noen få språk på Palawan.

Underfamiliens eksistens ble foreslått av Robert Blust i 1991. Filippinene ligger nær sentrum for den austronesiske ekspansjonen fra Formosa. Det er likevel et lite språklig mangfold blant de omkring 150 filippinske språkene.[*trenger referanse*]

## Se også

* Tagalog

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Gujarati

| Gujarati |
| --- |
| ગુજરાતી |
|  |
|  |
| Brukt i | India  |
| Antall brukere | 56 400 000 (2019) |
| Lingvistisk klassifikasjon | Indoeuropeisk Indoiransk Indoarisk Sentral sone Gujaratispråk **Gujarati** |
| Skriftsystem | gujaratiskrift  |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  India:
* Gujarat
* Daman og Diu
* Dadra og Nagar Haveli
 |
| Språkkoder |
| ISO 639-1 | gu  |
| ISO 639-2 | guj  |
| ISO 639-3 | guj  |
| Glottolog | guja1252  |
|

---

 **Wikipedia på gujarati**  Gujarati på Wiktionary  |

**Gujarati** (ગુજરાતી) er et språk som stammer fra staten Gujarat vest i India. Det er et indoarisk språk i den indoeuropeiske familien og er med sine 46 millioner brukere verdens på 22.-plass på lista over språk med flest brukere i verden.

Gujarati var morsmålet til blant andre Mahatma Gandhi, «far til India»; og Mohammed Ali Jinnah, «far til Pakistan».

Gujarati blir ikke skrevet med devanagari, men med en egen skrift. Gujaratiskriften er likevel i slekt med devanagari. Gujarati skrives uten den øvre tverrbjelken som brukes i devanagari, og skriver ગ for g, der devanagari bruker en tverrbjelke, med ग for g).

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Gujarati language – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Klakør

*Le claqueur* (1842) av Honoré Daumier.
**Klakør** er en person i et publikum som får betaling for å gi applaus.

I Paris på 1800-tallet bredte det seg en praksis med å leie personer for å klappe på teaterforestillinger, og eventuelt le på de rette stedene i en komedie, for å gi inntrykk av at stykket ble bedre mottatt enn det som var tilfelle. En slik gruppe ble kalt *claque* på fransk («klakk» på norsk), og den enkelte person i gruppa ble kalt *claqueur* på fransk. På norsk finnes også ordet klakkfører om lederen i en klakk.

## Ordbakgrunn

Det franske ordet *claque* betyr egentlig et «smell» eller «slag», og kommer opprinnelig fra germansk. Det er beslektet med norske ord som *klapre* og *klappe*, og med engelske ord som *clap* og *slap*. Det kommer ifølge Falk og Torps *Etymologisk ordbog over det norske og danske sprog* fra den indogermanske roten (*s*)*klep* eller *glep*.

Hovedbetydningen til *claque* er som nevnt en gruppe innleide klappere i et teater, men det kan også bety en flat, trekantet hatt beregnet på å bæres i hånden eller under armen. Slike klapphatter kunne også kalles *chapeau bras* («armhatt»). Ordet finnes også i *chapeau claque*, en type flosshatt der hattepullen kan slås flat med et lite smell.

### Overført betydning

Begrepet har, spesielt i venstreradikale kretser, også fått en politisk betydning som nedsettende betegnelse på noen som hyller, applauderer, støtter eller taler varmt for en tredjepart, underforstått at det skjer i egen vinnings hensikt. Det er i den betydningen ordet oftest brukes på norsk, selv om den fremdeles tidvis brukes i betydningen betalt teaterklapper.

## Liknende beskjeftigelser

Det engelske begrepet *astroturf lobbying* eller *astroturfing* betyr en lobbyistgruppe eller organisasjon som er rekruttert mot betaling men utad fremstår som en grasrotbevegelse som er drevet av overbevisning. Ordet kommer av Astroturf, et varemerke for en produsent av kunstgress.

Andre grupper som uttrykker følelser mot betaling, er for eksempel gråtekoner.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Claqueur, Wiktionary (engelsk)
# Anglisisme

En **anglisisme** er et ord eller uttrykk som har sitt opphav i engelsk. Det brukes særlig om ord som er oversatt, men ikke er i samsvar med vanlige regler for grammatikk, orddannelse eller uttrykksmåter i mottagerspråket. Eksempel på oversatt uttrykk er «når det kommer til …» i betydningen «når det gjelder» og «regjeringen har møtt med de andre partiene» der norsk vanligvis er uten «med». Formuleringen «å stå ut» i betydningen å skille seg ut er en anglisisme ved direkte oversettelse av engelsk «stand out». Norsk har til forskjell fra engelsk refleksivt pronomen. «Jeg kan relatere til det» mangler «meg» etter «relatere». Det refleksive eiendomspronomenet «sin/sitt/sine» finnes ikke på engelsk og skaper en tvetydighet som ikke finnes på norsk. Formuleringen «ute av spørsmål» er en anglisisme ved ordrett oversettelse av «out of the question» og «miksede følelser» er en oversettelse av «mixed feelings». Dette er en form for oversettelseslån som kan se helt norske ut, men det faste uttrykket finnes ikke på norsk fra før for eksempel «Jeg velkommer dere om bord». Formuleringen «har ikke vært for salg i Tyskland på 70 år» har overtatt uttrykket «for sale» og er feil preposisjonsbruk på norsk og burde vært «i salg». «Det kunne registreres en svak bølge av interesse fra folk i lobbyen» er preget av engelsk setningsbygging og uttrykksform.

I moderne tid har mange anglisismer fått fotfeste i norsk. «Jeg tenker at ...» er en anglisisme oppstått fra «I think...» og som tradisjonelt oversettes som «Jeg synes...». Særlig Språkrådet forsøker å motarbeide dette ved å lansere alternative ord for nye fenomener og innretninger.

Pseudoanglisismer er ord som tilsynelatende er engelske, men som enten ikke finnes i engelsk, eller har helt annen betydning.

## Se også

* Germanisme
* Svesisme, svorsk
* Pseudoanglisisme

## Referanser

## Eksterne lenker

* På godt norsk – Avløysarord – Språkrådets avløserordliste
* Digital blakopi av Anne-Line Graedlers og Stig Johanssons *Anglisismeordboka : engelske lånord i norsk* (Universitetsforlaget, 1997)
# Formellitteratur

*Action Stories* fra Fiction House, 1948, hvor omslaget spiller på lesernes forventning om *«a big new Senorita Scorpion novel»* («en ny stor roman med Senorita Scorpion»).
**Formellitteratur** er en betegnelse på litteratur som følger faste normer for form og innhold. I populærkulturen er formellitteraturen preget av at fortellingene, figurene og handlingene har blitt gjenbrukt i den grad at fortellingene er forutsigbare. Det tilsvarer særskilte litterære sjangere, som eksempelvis detektivfortellingen eller kjærlighetsromanen, som identifiserer en rekke spesifikke innstillinger som ofte igjenbrukes. Etiketten formelfiksjon brukes i litteraturkritikk som en mild nedsettende for å antyde mangel på originalitet. Men det handler også om lesernes forventninger ved at de går til en bestemt litterær sjanger i forvisningen om at de får den litterære fortellingen de vil lese.

Betegnelsen stammer fra formalistisk litteraturteori. Ettersom slik teori definerer kunst som noe originalt og «underliggjørende», får betegnelsen et negativt preg. Følgelig brukes den nå sjelden om førmodernistisk høylitteratur, selv om slik litteratur oftest er basert på «formler».

Betegnelsen formellitteratur brukes idag helst om underholdningslitteratur eller genrelitteratur som krim og science-fiction.

## Referanser

## Eksterne lenker

* «Basic" plots in literature», IPL
* Formula for Fiction? A Simple Breakdown of 7 Point Plotting, av Josh Langston 12. desember 2019

Autoritetsdata
# Kulturell appropriasjon

**Kulturell appropriasjon**, eller **kulturell appropriering**, er et begrep innen sosiologi og antropologi som innebærer at noe tas fra en kultur og settes inn i en annen. Det kan være en person som tilhører en kultur av høy status tilegner seg noe fra en kultur av lavere status. Uttrykket kan være negativt ladet, det kan da også kalles *kulturell misappropriering*.

Begrepet brukes ofte i identitetspolitisk debatt for å kritisere personer de mener viser manglende respekt for minoriteters og svake gruppers kulturuttrykk. Dette ut fra en forestilling om at kulturen eies eller kun kan forvaltes av medlemmer av denne gruppen selv. Når noe kritiseres som uønsket kulturell appropriasjon, argumenteres det ofte mot dette med at det ikke finnes objektive kriterier for å skille kulturutveksling fra kulturtyveri, og at forestillingen om kulturell misappropriering bygger på et rent subjektivt forståelse av hva som er krenkelser.

## Historisk bruk

Begrepet *cultural appropriation* er opprinnelig amerikansk, oppstått i et USA der 250 år med slaveri og etterfølgende rasesegregasjon er et nasjonalt traume. Samtidig er for eksempel rapmusikk en musikktype som sorte amerikanere fikk fra sorte jamaicanere på 1970-tallet, samtidig som de fleste sorte artister i USA så ned på de sorte i Jamaica og deres kultur, og kalte rocksteady og reggae for «jungelmusikk».

*Svenska Dagbladet* løftet i april 2015 frem New York-designeren Donna Karan som et eksempel. Hun hadde lansert en ramadan-kolleksjon, og ble deretter anklaget for kulturell appropriasjon. Kombinasjonen av islam og mote ble ansett kontroversiell.

## Eksempler på kulturell appropriasjon

Kulturell appropriasjon kan eksempelvis handle om Elvis Presleys gjennomslag innen rocken eller da den amerikanske musikeren Pharrell Williams poserte på foto i britisk *Elle* ikledd en indianerkrone. Andre eksempler er da den amerikanske artisten Madonna fremsto med den indiske bindiprikken i pannen – et symbol som gifte hindukvinner tradisjonelt bærer.

Den indiske forfatteren og journalisten Sandip Roy mente at Vestens «India-porno» presenterer de tidligere koloniherrenes bilde av et India som utelater de siste tiårenes utvikling, og at verdensstjerner i Vest gjennom sin kontroll over internasjonale mediekanaler medvirker til å spre en forenklet og nedverdigende bilde av et land og dets kultur.

I USA diskuteres og stilles spørsmål ved de hvite lån fra afroamerikansk musikk, fra jazzens forskjellige stiler til dagens hip-hop.

I norsk sammenheng ble uttrykket særlig kjent i oktober 2017 i forbindelse med at finansminister Siv Jensen kledte seg ut i indianerkostyme på en fest.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Kulturell approprioasjon, med Elvis som verstingen. NRK *Ekko*, 21. mars 2018.
# Fasttelefoni

En fasttelefon tilknyttet fast linjenett
**Fasttelefoni** foregår gjennom fast linjenett, det vil si trådnett av kobber, kabel eller fiber helt ut til abonnenten. Motsetningen er trådløs telefoni – det vil si enten mobiltelefoni, satellitt- eller radiotelefoni – hvor samtalen går i luften ut til abonnentens telefonapparat.

Historisk er fasttelefoni den eldste varianten av telefoni. Den ble oppfunnet av italieneren Antonio Meucci i 1849, men skotten Alexander Graham Bell «stjal» patentet i 1876, og ble lenge feilaktig ansett som oppfinneren.

Fasttelefoni brukte lang tid til å ta av i verdensmarkedet, og har vokst meget sakte. Det var om lag 884 millioner fasttelefonibrukere i verden i 2021, mot rundt 1,25 milliarder i rekordåret 2009. Antallet mobiltelefonibrukere var om lag syv milliarder i 2021 med en anslått vekst til 7.5 milliarder i 2025.

Fasttelefoni krever nedgraving av linjenett i bakken eller i luftstrekk, og dette er mer kostbart enn å installere mobilnett. Selv om det trengs fibertilknytning mellom basestasjonene for mobiltelefoni, slipper man da å bygge fastlinjer ut til hver enkelt abonnent.

## Norge

Fasttelefoni ble introdusert i Norge i 1879. Mobiltelefoni er av langt nyere dato, og ble introdusert kommersielt på 1970-tallet, og digitalisert i 1993 i Norge gjennom GSM.

I Norge ble fasttelefon over kobbernettet avviklet 31. desember 2022. På dette tidspunktet var det mindre enn 300 private abonnementer igjen.

## Storbritannia

Storbritannia planlegger å avslutte telefoni på fastnett i 2025.

## Regulatoriske forhold

Fasttelefoni bygde tidligere på monopoler i nesten alle land, dog hadde noen land (som Sverige og Finland) konkurranse allerede fra 1800-tallet. Frem til kobbernettet ble stengt i 2022, var de dominerende fastnett-operatørene i Norge, som f.eks Telenor og Telia Company, regulert og pålagt å gi konkurrerende teletilbydere adgang til «kobbernettet» (LLUB) og fibernettet (bitstrøm-aksess) på like og ikke-diskriminerende vilkår.

## IP-telefoni

I de senere år har IP-telefoni blitt mer og mer utbredt i Norge og denne typen telefoni misforstås ofte som fasttelefoni. IP-telefoni kommuniserer via tilgjengelig internettlinje, og blir således ikke definert som fasttelefoni.

## Se også

* PSTN

## Referanser
# Tegnsetting

**Tegnsetting** kan handle om både *skriftlig tegnsetting*, *kommuniserende tegnsetting* og *maskinell tegnsetting*.

## Kommuniserende tegnsetting

### Dyr

Dyr kommuniserer på flere måter og mange nivåer. En av måtene er gjennom tegnsetting, som sammen med duftavsetning kan hevdes å utgjøre det zoologiske begrepet markering. Tegnsettinger kan være skrape- eller kloremerker på grunnen og trær. En annen kan være bitemerker og avføringer på bestemte steder.

### Planter

Planter kan på lik linje med dyrene sies å betjene seg av forskjellige former for tegnsetting på en rekke nivåer. I plantenes tegnmarkeringsspekter inngår i så måte, foruten kroneutfoldelse og fruktifikasjon, også selve støvstiftningene.

## Prosessuell tegnsetting i datastrømfordeling

I alminnelig elektronisk datastrømbehandling fordeles ofte strømmene fra hverandre idet hvert enkelt strømelement tildeles tilsvarende allokasjonspunkter gjennom fiksering på gitte tegn som danner adgang til tilbakeføring av de sammes koblinger til startkapslene, slik at ikke fast data ved omkobling går tapt, eller selve strømgangen belastes irrasjonelt. Det karakteristiske ved slik tegnsetting er det prosessuelt labile ved koblingenes gjensidige vekselprogresjon, dvs. forholdene mellom de respektive tilbakeføringsratene i seg selv.

## Skriftlig tegnsetting

| Tegnsetting |
| --- |
| . |
| Skilletegn |
|
apostrof ( **'** ) ( **’** )
kolon ( **:** ) ( **ː** )
komma ( **,** )
tankestrek ( **–**, **—**, m.fl. )
bindestrek ( **‐** )
bindestrek‐minus ( **-** )
hard bindestrek ( **‑** )
ellipse ( **…** )
utropstegn ( **!** ) ( **¡** )
punktum ( **.** )
halvhøyt punktum ( **·** )
interrobang ( **‽** )
ironitegn ( **؟** )
spørsmålstegn ( **?** ) ( **¿** )
anførselstegn (**« »**) (**‹ ›**) ( **“ ”** ) ( **‘ ’** ) m. fl.
paragraftegn (seksjonstegn) (**§**)
semikolon ( **;** )
skråstrek ( **/** )
omvendt skråstrek ( **\** )
loddrett strek ( **|** )
understrek ( **\_** )
aldusblad ( **❦** ) ( **❧** )
asterisk ( **\ )
asterisme ( **⁂** )
kors ( **†** )
nummertegn (**#** )
dobbeltkors ( **‡** )
innsettingstegn ( **^** )
avsnittstegn, alinea ( **¶** )
listepunkter ( **• ▪ ‣**) |
| Mellomrom |
| Hardt mellomrom (  )
mange flere (  ) (  ) (  ) (  )  |
| Parenteser |
| rundparenteser ( **( )** )
klammeparenteser ( **[ ]** )
krøllparenteser ( **{ }** )
vinkelparenteser ( **〈 〉** )
piggparenteser ( **⁅ ⁆**  ) |
| * v
* d
* r
 |

Skriftlig tegnsetting eller **interpunksjon** handler i skriftlig språk om alle andre tegn enn vanlige bokstaver og tall, slik som skilletegn, ordmellomrom og innrykk. I tegnsetting brukes symboler som hverken tilsvarer fonemer (lyder) eller leksemer (ord og fraser), men som bidrar til å avgrense og logisk understrukturere de påhverandrefølgende periodedannelsene i den skriftlige teksten. De hovedsakelige logiske symbolene er i så måte punktum, komma, kolon og semikolon. Under andre utbredte symboler, som kan betegne både utfyllelse, innskytelse og betonelse, finner man for eksempel tankestreken, parentestegnet, anførselstegnet, utropstegnet og spørsmålstegnet.

## Se også

* Typografi
* Kommunikasjon
# Siffer

Et **siffer** er et symbol som brukes i posisjonssystemer til angivelse av tall.
I det desimale tallsystemet brukes sifrene 0–9,
i det binære tallsystemet brukes sifrene 0 og 1,
i det oktale tallsystemet brukes sifrene 0–7, og
i det heksadesimale tallsystemet brukes sifrene
0–9 og A–F (eller a–f).
# З

*Denne artikkelen omhandler den kyrilliske boksaven **З**. For tallet med likt utseende, se 3 (tall), for årstallet, se 3.*

| З |
| --- |
|  |
| Det kyrilliske alfabetet |
| А | Б | В | Г | Ґ | Д | Ђ |
| Ѓ | Е | Ё | Є | Ж | Ѕ | З |
| И | І | Ї | Й | Ј | К | Л |
| Љ | М | Н | Њ | О | П | Р |
| С | Т | Ћ | Ќ | У | Ў | Ф |
| Х | Ц | Ч | Џ | Ш | Щ | Ъ |
| Ы | Ь | Э | Ю | Я |
| Ikke-slaviske kyrilliske bokstaver |
| Ӏ | Ә | Ғ | Ҙ | Ҡ | Қ | Ң |
| Ө | Ү | Ұ | Һ |   |   |   |
| Arkaiske bokstaver |
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ | Ѱ |
| Ѳ | Ѵ | Ѷ |   |   |   |   |

**З** (minuskel: **з**) er en bokstav i det kyrilliske alfabetet, som representerer konsonanten [z]. Den uttales som en stemt *s* [z], utenom i slutten av ord, der den uttales som vanlig *s*.

Fra 1957 til 1986, ble en bokstav brukt sammen med det latinske alfabetet for å skrive zhuang. I 1986 ble zhuang sin ortografi endret, slik at den ble ASCII-kompatibel, og з ble byttet ut med bokstaven j. Bokstaven ble brukt til å representere høy tone.

I Unicode kodes з som U+1047 (၇) og U+1079 (ၹ).

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Signatur

En **signatur** (latin *signare*, «tegn»), **navnetrekk** eller **autograf** er et håndskrevet navn, kallenavn eller eventuelt også symbol som for eksempel «X», mye brukt av analfabeter. Dette skrives for å få et identitetsbevis, vanligvis som et samtykke eller godkjenning til et dokument.

«Pynten» under eller rundt noen signaturer kalles på engelsk «paraph» (importert fra fransk), og i Norge er «paraf» blitt brukt. Disse krusedullene gjør det teoretisk vanskeligere å forfalske en signatur.

Ved å sette sin signatur på et maleri, vedkjenner maleren seg sitt verk. I antikkens Hellas signerte kunstneren sitt verk, og derfor kjenner vi navnet på kunstnere som Praxiteles. I Romerriket var kunsten derimot anonym, for der ble ikke kunstverk signert, og dermed er de fleste romerske kunstnere forblitt navnløse.

I renessansetiden skapte den voksende middelklassens velstand økt etterspørsel etter kunst til utsmykning av hjem og kirker. På slutten av 1400-tallet var antikke statuer så populære i Italia - og befolkningens interesse for både antikviteter og samtidskunst voksende - at kunstverker fikk karakter av rene handelsvarer, med verdi ut fra kunstnerens identitet. Derfor begynte kunstnere oftere å signere verkene sine. Albrecht Dürer brukte mye av tiden sin på å prosedere mot etterlignere. Han fikk hjelp av et keiserlig privilegium som beskyttet verkene hans, men etter hans død måtte enken fortsette prosederingen. En gruppe kunstnere var så flinke til å kopiere Dürers malerstil at de tok sjansen på å skrive hans signatur på verkene sine for å få høyere pris. Det er derfor Dürer på sin gravering av jomfru Maria tilføyde: «*Vær forbannet, røvere og etterlignere av andres arbeid og talent*.»

## Berømte personers signaturer

Galleriet viser navnetrekket til noen berømte personer, blant annet flere svenske konger.

* Karl den store (742/747-814)
* Kristian II (1481-1559)
* Martin Luther (1483-1546)
* Gustav Vasa (1496-1560)
* Gustav II Adolf (1594-1632)
* Karl X Gustav (1622-1660)
* Karl XII (1682-1718)
* Benjamin Franklin] (1706-1790)
* Carl von Linné (1707-1778)
* Gustav III (1746-1792)
* Karl XIV Johan (1763-1844)
* Fjodor Dostojevskij (1821-1881)
* Oscar II (1829-1907)
* August Strindberg (1849-1912)
* Richard Nixon (1913-1994)
* Barack Obama (1961-)

### Norske

* Petter Dass (1647-1707)
* Ludvig Holberg (1684-1754)
* Ivar Aasen (1813–1896)
* Henrik Ibsen (1828-1906)
* Oda Krohg (1860-1935)
* Fridtjof Nansen (1861-1930)
* Edvard Munch (1863-1944)
* Roald Amundsen (1872-1928)
* Harald V (1937-)

## Referanser

## Se også

* Elektronisk signatur
* Underskriftsmaskin
* Autograf

## Litteratur

* Tobias Burg: *Die Signatur. Formen und Funktionen vom Mittelalter bis zum 17. Jahrhundert*. LIT, Münster u. a. 2007, ISBN 978-3-8258-9859-5 (zur Signatur von Werken der Bildenden Kunst)
* Angelika Seibt: *Unterschriften und Testamente – Praxis der forensischen Schriftuntersuchung*. Beck, München 2008, ISBN 978-3-406-58113-7

## Eksterne lenker

* (en) Signatures – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Hva er signatur? Signatur på 100 kjente personer

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.