Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Slaget ved Baekgang

| Slaget ved Baekgang |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Dato | 27. - 28. august 663 |
| Sted | Nedre del av elveløpet til Geumelva, Korea 35°59'N 126°42'Ø |
| Resultat | Avgjørende seier til Tang-Kina og kongedømmet Silla. |

 |
| Stridende parter |
| Tang-Kina og kongedømmet Silla | Yamato-Japan og kongedømmet Baekje |
| Kommandanter og ledere |
| Liu Rengui kong Mummu Buyeo Yung Liu Renyuan Sun Renshi Du Xuang | Abe no Hirafu Buyeo Pung |
| Styrker |
| 13 000 soldater 170 skip Ukjent antall Sillakavaleri | 42 000 soldater 800 skip Ukjent antall Baekjesoldater |
| Tap |
| Ukjent, men mindre enn motstanderen | 400 skip, 10 000 soldater, 1 000 hester |

| Slaget om Baekgang |
| --- |
| Hangul | 백강 전투 |
| Hanja | 白江戰鬪 |
| Revidert romanisering | Baekgang jeontu |
| McCune-Reischauer | Paekkang chŏnt'u |

Koreahalvøya ca. år 500.
**Slaget ved Baekgang** (eller **Slaget ved Baekgang-gu**, koreansk; hangul: 백강 전투, hanja: 白江戰鬪, rr: Baekgang jeontu, mr: Paekkang chŏnt'u, japansk; **Slaget ved Hakusukinoe** (白村江の戦い *Hakusuki-no-e no Tatakai* eller *Hakusonkō no Tatakai*), var et militært slag mellom restene av Baekjehæren støttet av japanske styrker, og en allianse mellom det kinesiske Tang-Kina og det koreanske kongedømmet Silla. Slaget fant sted i de nedre delene av Geumelva i Nord-Jeolla. Den kombinerte hæren fra Silla-Tang vant en avgjørende seier, tvang Yamato-Japan til å trekke seg tilbake fra alle koreanske affærer og slo ned et forsøk på å gjenetablere det koreanske kongedømmet Baekje.

## Litteratur

* Aston, W.G. (overatt av) 1972 Nihongi: Chronicles of Japan from the Earliest Times to A.D. 697. Published by Charles E. Tuttle Company: Tokyo, Japan.
* Farris, William Wayne 1995 Heavenly Warriors: The Evolution of Japan's Military, 500-1300 AD. United States of America: Published by The Council on East Asian Studies, Harvard University, Cambridge.
* Jamieson, John Charles. «The Samguk sagi and the Unification Wars.» Ph.D. dissertation, University of California, Berkeley, 1969.
# Kolonialisme

Kart som viser det norske koloniriket under vikingtiden i tidlig middelalder (inkludert reiser til Nord-Amerika)
Kartet viser forskjellige lands kolonier i 1800.
Kartet viser forskjellige lands kolonier i 1945.
**Kolonialisme** er en utvidelse av et lands suverenitet over territorier utenfor landets egne grenser ved etablering av en koloni. Kolonialisme kan dessuten referere til den ideologi som legitimerer og promoterer dette systemet. Navnet stammer fra latin *colonia* som betyr «(utenbys) bosetning». For eksempel kommer navnet på byen Köln fra det samme ordet.

## Bakgrunn

Formålet med kolonialismen var som oftest å skape bedre politiske eller økonomiske vilkår for kolonimakten gjennom herredømme over viktige naturressurser. Kolonialismen kan således betraktes som et element i imperialismen. Det geografisk mest omfattende eksempel på kolonialisme er de europeiske makters erobringer på 1700-tallet og 1800-tallet. I kjølvannet av kolonialismen oppstod mange kriger, herunder også stammekriger og opprør på grunn av grenseinndelingene som ble foretatt av kolonimaktene.

I den europeiske middelalder var korsfarerstatene i Midtøsten, fra 1000-tallet til 1300-tallet, det første kolonilignende fenomen.[*trenger referanse*] Den tradisjonelle europeiske kolonialisme daterer seg tilbake til 1415, da Henrik Sjøfareren inntok den nordafrikanske havnebyen Ceuta og omdannet byens moské til en kristen kirke.

Storbritannia ble i løpet av 1700-tallet den ledende kolonimakten i Europa.

Afrika dannet fra begynnelsen av 1800-tallet til utbruddet av første verdenskrig i 1914 rammen om en rekke territorialkonflikter mellom de imperialistiske europeiske land, kalt kappløpet om Afrika.

På 1800-tallet var borgerlige nasjonalister i Europa forkjempere for å etablere kolonier, så industrien kunne få råvarer og markeder, men også for å bosette overtallige innbyggere.

## Referanser

## Kilder

* Hobson, Rolf, *Europeisk politisk historie 1750–1950*, Cappelen Damm Akademisk, 2015, ISBN 978-82-02-24316-6

## Eksterne lenker

* (en) «Colonialism», av Margaret Kohn, fra *Stanford Encyclopedia of Philosophy*
* (en) «Empire In The Pre-Industrial World», av professor Richard J. Evans
* (en) The Colonial Past in Norwegian History Textbooks av Bente Aamotsbakken
* (en) Introduction: Nordic Colonialisms and Scandinavian Studies av Johan Höglund og Linda Andersson Burnett fra Linnaeus Universitet
* (en) Scandinavia and the Slave Trade på Goethe-Institut
* (en) The colonialism of Denmark-Norway and its legacies på nordics.info (Aarhus Universitet)
# Kilometer

Skilt ved motorvei i Kina, navnet på veien er oppgitt med kinesiske tegn, mens latinske bokstaver benyttes for kilometer
**Kilometer** er en avledet SI-enhet for avstand.
En kilometer er lik 1000 meter.
Symbolet for kilometer er **km**.

Gammelt norsk kilometer skilt
Kilometer er en av de mest brukte måleenheter for avstand,
og brukes særlig til å angi avstanden mellom steder.

1 kilometer er lik:

* 1000 meter
* 100 dekameter
* 10 hektometer
* 0,001 megameter

Og motsatt:

* 1 meter = 0,001 kilometer
* 1 dekameter = 0,01 kilometer
* 1 hektometer = 0,1 kilometer
* 1 megameter = 1000 kilometer

## Kilder

* «kilometer», fra artikkel hos *Store norske leksikon*
# Mengjiang

Mengjiangs beliggenhet i Kina
Mengjiangs flagg
**Mengjiang** (蒙疆; pinyin: *Měngjiāng*; etter modell fra Manchukuo også – feilaktig[*trenger referanse*] – kalt *Mengkukuo*; offisielt navn (1939–1941) 蒙疆聯合自治政府, *Mengjiang lianhe zizhi zhengfu*, **Den mongolske grensens forente selvstyreregjering**) var mellom 1936 og 1945 en japansk lydstat i det som i dag er de sentrale delene av Indre Mongolia i det nordlige Kina, ved grensen mot Mongolia. Hovedstad var Guihua, dagens Hohhot, og som regjeringsjef, «ordfører», fungerte fra 1941 prins Demchugdongrub. Mengjiang opphørte å eksistere da Den røde armé inntok området høsten 1945 under Operasjon Auguststorm.

## Litteratur

* Uradyn E. Bulag: *Collaborative Nationalism. The Politics of Friendship on China's Mongolian Frontier.* Rowman & Littlefield Publishers, Lanham MD u. a. 2010, ISBN 978-1-4422-0431-7.
* Florian Heydorn: *The Puppet Masters – How Japan’s Military Established a Vassal State in Inner Mongolia.* MilitaryHistoryNow.com, 1. März 2017, (online).
* Sechin Jagchid: *The Last Mongol Prince. The Life and Times of Demchugdongrob, 1902–1966* (= *Studies on East Asia.* 21). Western Washington University – Center for East Asian Studies, Bellingham WA 1999, ISBN 0-914584-21-9.
* Phillip S. Jowett: *Rays of The Rising Sun. Armed Forces of Japan's Asian Allies 1931–45.* Band 1: *China and Manchukuo.* Helion, Solihull 2004, ISBN 1-874622-21-3.
* Stephen R. MacKinnon, Diana Lary, Ezra F. Vogel (Hrsg.): *China at War. Regions of China, 1937–1945.* Stanford University Press, Stanford CA 2007, ISBN 978-0-8047-5509-2.
# Zhao Leji

| Zhao Leji |
| --- |
|  |
| Født | 8. mars 1957 (69 år) Xining |
| Beskjeftigelse | Politiker  |
| Embete | * Medlem av Kinas politbyrå (2012–)
* medlem av politbyråets stående komité til Kinas kommunistparti (2017–)
* Chairman of the Standing Committee of the National People's Congress (2023–)
 |
| Utdannet ved | Pekinguniversitetet (1977–1980; studieretning: filosofi) |
| Parti | Kinas kommunistparti (1975–) |
| Nasjonalitet | Kina |
| Medlem av | Xi Jinping's CCP as General Secretary |
|

---

Zhao Leji på Commons |

**Zhao Leji** (forenklet kinesisk 赵乐际, tradisjonell kinesisk: 趙樂際, pinyin: *Zhào Lèjì*; født i 1957 i Xining i provinsen Qinghai i Folkerepublikken Kina) er en kinesisk kommunistisk politiker.

Han har vært guvernør for Qinghai, generalsekretær for kommunistpartiets partikomite i Qinghai, formann for provinsen Qinghais folkekongress, og er nå (2011) partisjef i provinsen Shaanxi.

Han ble medlem av kommunistpartiet i 1975 og studerte filosofi ved Pekinguniversitetet fra 1977 til 1980.

## Eksterne lenker

* (en) Zhao Leji hos China Vitae
* Who's who in China's leadership : Zhao Leji
# Sosialisme med kinesiske særtrekk

**Sosialisme med kinesiske særtrekk** (tradisjonell kinesisk: 具有中國特色的社會主義; forenklet kinesisk: 具有中国特色的社会主义; pinyin: *Jùyǒu Zhōngguó tèsè de shèhuìzhǔyì*) er betegnelsen på den offisielle ideologien i Folkerepublikken Kina siden tidlig i 1980-årene. Sosialismen med kinesiske særtrekk er ifølge regimet en form for «sosialistisk markedsøkonomi» som adskiller seg fra blandingsøkonomi og markedssosialisme ved det at staten riktignok beholder eierskapet over store bedrifter. Ifølge Kinas kommunistparti er sosialisme med kinesiske særtrekk i henhold til marxismen.

## Se også

* De tre representasjonene
* Markedsleninisme
* Dengismen

Autoritetsdata
# Beidou

Dekningsområdet til Beidou
**Beidou** (eller *Beidou navigasjonssystem*, forenklet kinesisk: 北斗导航系统; tradisjonell kinesisk: 北斗導航系統; pinyin: *Běidǒu dǎoháng xìtǒng*; eller *BeiDou (kompass) satellittnavigasjonssystem*, 北斗卫星导航系统 / 北斗衛星導航系統 / *Běidǒu wèixīng dǎoháng xìtǒng*) er et navigasjonssystemprosjekt startet av Kina for å utvikle et uavhengig satellittnavigasjonssystem. Navnet «Beidou» kommer av det kinesiske navnet på stjernebildet Store bjørn, som kineserne (likesom andre) opp gjennom historien har benyttet som hjelpemiddel for å finne Nordstjernen.

Den første satellitten i systemet, Beidou 1A, ble skutt opp 30. oktober 2000 og Beidou 1B den 20. desember 2000.

Beidou bruker både satellitter som går i en geostasjonær bane (GEO) og satellitter i middels høye inklinerte baner (MEO, som Galileo og GPS) med inklinasjon 55°. De første tre satellittene, Beidou-1, går i geostasjonær bane. For senere satellitter, kalt Compass (Beidou-2), brukes begge banetypene. Det fullt utbygde systemet skal omfatte 5 GEO og 30 MEO og beregnes operativt ca. 2020. De første tjenestene skal tilbys brukere i Fastlands-Kina og naboland fra desember 2011.

Kina er også i noen grad med på utviklingen av Galileo (samarbeidskontrakter undertegnet i perioden 2003 – 06).

Beidou begynte å tilby sine tjenmester til kunder i Asia-Stillehavet-regionen i slutten av desember 2012. Det er planlagt å være verdensdekkende for kunder verden over i 2020.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Beidou (Big Dipper) Arkivert 28. november 2006 hos Wayback Machine. – GlobalSecurity.org
* Precise orbit determination of Beidou Satellites with precise positioning
* Preliminary assessment of the navigation and positioning performance of BeiDou regional navigation satellite system
* Official website of BeiDou Navigation Satellite System
* BDstar Navigation
* Aviation International News
* BeiDou-1 - SinoDefence.com
* BeiDou-2 - SinoDefence.com
* Compass on the Chinese Defence Today website
* Compass-M1 orbit details can be found in the Space-Track catalogue with a name "Beidou M1"
* Navipedia information on BeiDou—Wiki initiated by the European Space Agency
# Qigong

Qigong praktisert på foto fra 1931
Kinesisk kvinne utfører qigong utendørs i Barcelona
**Qigong** eller **qi gong** (tradisjonell kinesisk: 氣功; forenklet kinesisk: 气功; pinyin: *qìgōng*) er puste- og bevegelsesteknikker som først ble utviklet i Kina. Teknikkene har vært utøvet i flere tusen år. Qi er det kinesiske ordet for livskraft eller livsenergi. Gong kan oversettes med å praktisere eller arbeide med. Puste- og bevegelsesteknikkene er en del av tradisjonell kinesisk medisin (TCM). Den tradisjonelle forståelsen av qigong er at bevegelsene skal styrke kroppens egne selvhelbredende egenskaper. Energibanene i kroppen skal bli stimulert slik at livsenergien (chi eller qi) kan strømme mer fritt. Dette skal igjen bidra til indre balanse og avspenning i kropp og sinn, og at indre organer og livsprosesser skal bli påvirket på en positiv måte.

Det er relativt beskjedent med vitenskapelige studier på effektene av qigong, men det som finnes av pålitelig forskning viser en rekke positive effekter, både mentalt og klinisk. Disse skiller seg imidlertid ikke fra effekter man oppnår ved annen fysisk aktivitet.

## Litteratur

* David Palmer: «Le qigong au carrefour des discours anti: de l'anticléricalisme communiste au fondamentalisme du Falun Gong», hos V. Goossaert (red.): *L'anticléricalisme en Chine*, temanummer av *Extrême Orient Extrême Occident*, høst 2002, s. 153-165.
* David Palmer: «Modernity and Millenialism in China: Qigong and the Birth of Falun Gong», i *Asian Anthropology* 2 (2003), s. 79-110.
* David Palmer: «Le qigong et la tradition sectaire chinoise», i *Social Compass*, 50 (4), s. 471-480..
* David Palmer: *La fièvre du qigong. Guérison, religion et politique en Chine, 1949-1999*. Paris: Editions de l'Ecole des hautes études en sciences sociales, 2005, 511 sider
* «Body cultivation in contemporary China», hos James Miller (red.): *Chinese Religions in Contemporary Society*, Santa Barbara ABC-CLIO, s. 147-174.

## Eksterne lenker

* (en) Chi Kung – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Asia Society

**Asia Society** er en ideell organisasjon som fokuserer på å informere verden om Asia. Organisasjonen ble grunnlagt i 1956 og dens hovedkvarter befinner seg i New York City. Den har flere sentre omkring i USA (Houston, Los Angeles, San Francisco og Washington DC) såvel som rundt om i verden (Hongkong, Manila, Mumbai, Seoul, Shanghai, Sydney og Zürich). Hovedkvarteret i New York har et museum som utstiller John D. Rockefeller IIIs samling av asiatisk kunst og har en roterende utstilling som viser frem ting fra mange andre asiatiske land, deriblant Kina, Japan, India, Iran og Korea.

## Eksterne lenker

* The Asia Society hjemmeside
* Asia Society ressurser for lærere og studenter
* Asia Society's kunstsamling

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# USA Today

| *USA Today* |
| --- |
|  |
|  |
| Land | USA |
| Type | Dagsavis |
| Format | Fullformat |
| Frekvens | 1 dag |
| Grunnlagt | 15. september 1982; 43 år siden  |
| Pris | 0,75 amerikansk dollar |
| Eier(e) | Gannett |
| Grunnlegger(e) | Al Neuharth |
| Utgiver | Gannett  |
| Sjefredaktør(er) | Nicole Carroll |
| Språk | Engelsk |
| Politisk posisjon | Sentrum-venstre sentrum |
| Opplag | 726 906 |
| Hovedkontor | Tysons |
| ISSN | 2165-1779, 0734-7456 |
| Nettsted | www.usatoday.c (en) www.usatoday.c www.contentreserve.c... cisweb.lexis-nexis.c... library.pressdisplay... |
|

---

USA Today på Commons |

USA Today er en amerikansk avis utgitt av Gannett Company og grunnlagt i 1982 av Allen Neuharth. *USA Today* hadde ifølge AAM Publisher’s Statement i september 2015 et totalopplag på 958 784 eksemplarer. Den internasjonale utgaven hadde et opplag på 23 913 eksemplarer. Blant engelskspråklige fullformataviser er den nummer to i verden, bak de 2,6 millioner eksemplarene av *The Times of India*.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) USA Today – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* USA Today på Bluesky

* USA Today på Facebook

* USA Today på Instagram

* USA Today på LinkedIn

* USA Today på Pinterest

* USA Today på Reddit

* USA Today på Snapchat

* USA Today på TikTok

* USA Today på Tumblr

* USA Today på YouTube
# Den demokratiske folkerepublikken Etiopia

| 'Den demokratiske folkerepublikken Etiopia' |
| --- |
| የኢትዮጵያ ሕዝባዊ ዲሞክራሲያዊ ሪፐብሊክ |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Flagg | Riksvåpen |

 |
|  |
| Grunnlagt | 22. februar 1987 |
| Opphørt | 28. mai 1991 |
| Hovedstad | Addis Abeba  |
| Areal | ~1 250 000 km² |
| Befolkning | ~51 700 000 *(1991)* |
| Styreform | Folkerepublikk, ettpartistat |
| Offisielle språk | Amharisk, tigrinja, wolaytta, omoro og somali m.fl. |
| Ideologi Religion | Marxisme-leninisme **Ateisme** (koptisk kristendom, islam, afrikanske religioner) |
| Eksisterte | 1987–1991 |
|

---

Den demokratiske folkerepublikken Etiopia på Commons |

**Den demokratiske folkerepublikken Etiopia** var Etiopias offisielle navn fra 1987 til 1991. Folkerepublikken var en periode i Etiopias nære historie som varte fra 1987 til 1991.

I denne perioden ble landet styrt av Mengistu Haile Mariam og hans kommunistiske parti, Etiopias arbeiderparti, det eneste tillatte partiet under folkerepublikkens styre. Folkerepublikken avløste kommunistmilitærjuntaen Derg som hadde styrt Etiopia som et militærdiktatur siden Haile Selassie Is fall i 1974. Etiopia ble nå en ettpartistat hvor arbeiderpartiet hadde all makt, selv om flere tidligere Derg-offiserer også holdt stillinger i den nye regjeringa.

Folkerepublikken Etiopia ble offisielt opprettet 22. februar 1987, tre uker etter den nasjonale folkeavstemninga som godkjente den nye grunnloven, selv om Derg beholdt makten helt til september, lenge etter valget til Shengo-forsamlingen, som hadde vært holdt 14. juni.

Den demokratiske folkerepublikken gikk til grunne i mai 1991, da Mengistu flykta og militære enheter fra Det etiopiske folks revolusjonære demokratiske front inntok Addis Abeba. Regimet hadde lenge vært under press fra indre motstandsgrupper i den etiopiske borgerkrigen og eritreiske separatister i den eritreiske selvstendighetskrigen, og regimet falt da det ikke lenger var mulig å hente støtte fra østblokklandene.

Folkerepublikken hadde suksess med å videreutvikle Etiopias utdannelsessystem, og lese- og skriveferdighetene ble vesentlig forbedret. Også helsetjenesten ble utvidet med bistand fra Cuba, USSR og diverse warszawapaktland. Også forskjellige internasjonale organisasjoner fortsatte med å bringe nødhjelp til kommunistregimet. Samtidig opplevde Etiopia flere sultkatastrofer i 1970- og 80-åra, som regimet ikke klarte å holde under kontroll. Dette bidro til å svekke regimet, og til sammen døde flere hundre tusen mennesker av sult eller av regjeringens menneskerettighetsbrudd i det kommunistiske Etiopia.

## Ledere

**Presidenter: Mengistu Haile Mariam (1987 – 1991)
* Tesfaye Gebre Kidan (fungerende; 1991)

**Statsministere: Fikre Selassie Wogderess (1987–89)
* Hailu Yimenu (fungerende; 1989–91)
* Tesfaye Dinka (fungerende; 1991–91)

Autoritetsdata
# Republikken Sør-Vietnam

*Denne artikkelen omhandler Republikken Sør-Vietnam (1975–1976). Se også Sør-Vietnam (1954–1975) og Vietnam (fra 1976).*

**Chính Phủ Cách Mạng Lâm Thời Cộng Hòa Miền Nam Việt Nam**|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  | Riksvåpen |

 |
| *Nasjonalt motto: ???* |
|  |
| Offisielt språk | Vietnamesisk |
| Hovedstad | Saigon |
| Siste president | Huynh Tan Phat |
| Siste statsminister | Nguyen Huu Tho |
| Areal - Total - herav vann |  173 809 km² ?  % |
| Befolkning - Total (2002) - Pr. km² |  ca. 19 370 000 (1973 ca. 114/km² |
| Uavhengighet - Erklært - Anerkjent - Opphørt | Fra Sør-Vietnam 8. juni 1969 30. april 1975 2. juli 1976 |
| Styreform | Provisorisk regjering |
| Valuta |  |
| Tidssone | UTC +7 |
| Nasjonalsang | Giài phóng mién Nam |

**Republikken Sør-Vietnam** var en stat som ble opprettet etter Saigons fall 30. april 1975 og forent med Nord-Vietnam til Den sosialistiske republikken Vietnam 2. juli 1976.

## Bakgrunn

**Den provisoriske revolusjonære regjeringen i republikken Sør-Vietnam** (vietnamesisk Chính Phủ Cách Mạng Lâm Thời Cộng Hòa Miền Nam Việt Nam) ble opprettet av Den nasjonale frigjøringsfronten i 1969 i opposisjon til regjeringen i det amerikanskstøttede Sør-Vietnam.

Den ble i Norge oftes omtalt i kortformen «**Den provisoriske revolusjonære regjering**», **PRR**. Den fungerte for det meste som en slags eksilregjering, og utgjorde i seg selv ikke noen direkte trussel mot myndighetene i Sør-Vietnam. PRR hadde ingen reel makt før den overtok formelt styringen av Sør-Vietnam etter Saigons fall i 1975 under navnet Republikken Sør-Vietnam.

## Stat fram til sammenslåingen

Under seiersparaden la justisministeren i den «Provisoriske revolusjonære regjering» Trương Như Tạng merke til at de enhetene som tidligere hadde vært dominert av folk fra sør, var borte, og erstattet av folk fra nord. Statsadministrasjonen i Republikken Vietnam var helt dominert av den nordvietnamesiske hæren. Rundt en million mennesker som ble antatt å ha samarbeidet med den tidligere sørvietnamesiske regjeringen ble sendt på omskoleringsleire, på tross av protester fra de ikke-kommunistiske medlemmene av «Den provisoriske revolusjonære regjeringen», som Tạng. Uten å høre med «Den provisoriske revolusjonære regjeringen», bestemte Nord-Vietnam å oppløse denne på et partimøte i august 1975. Nord- og Sør-Vietnam ble slått sammen til Den sosialistiske republikk Vietnam i juli 1976 og «Den provisoriske revolusjonære regjeringen» ble oppløst.

## Referanser
# Generalavtalen om toll og handel

**Generalavtalen om toll og handel** (engelsk: **General Agreement on Tariffs and Trade**, **GATT**) var en internasjonal handelsavtale som ble undertegnet i 1947. Ved signering ble avtalen tiltrådt av 23 stater. Avtalen omfattet handel med industrivarer, og regulerte medlemslandenes bruk av handelspolitiske tiltak ut fra et hovedprinsipp om at alle medlemsland skulle behandles likt. Avtalen gjorde imidlertid unntak fra dette prinsippet for land som var medlem av tollunioner eller frihandelsområder, og for tiltak til fordel for utviklingsland. Gjennom en rekke forhandlingsrunder i tiårene som fulgte ble det gjennomført betydelige tollreduksjoner. i 1994 var 90 % av verdenshandelen dekket av GATT-avtalen.

I 1994 ble avtalen revidert, og omfattet deretter landbruksvarer, tjenester og immaterielle rettigheter. Den nye avtalen, som 125 stater sluttet seg til, opprettet Verdens handelsorganisasjon (WTO) som erstatning for GATT.

## Referanser

## Kilder

* Jon Gisle m.fl.: *Jusleksikon*, Kunnskapsforlaget, Oslo 2003, ISBN 82-573-1338-6

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Minister

**Minister** er en tittel som brukes på medlemmer av en regjering, og diplomater med rang under ambassadør (se Minister (diplomati)).

## I politikken

En minister som er medlem av en regjering, har ofte ansvar for et bestemt saksområde, som ofte inkluderer et ministerium (eller departement) og underliggende etater. En minister uten et slikt fastsatt ansvarsområde kalles minister uten portefølje. I mange land er kun høytstående ministre medlem av kabinettet.

I Norge har formelt kun to av regjeringens medlemmer tittelen *minister*: statsministeren og utenriksministeren. I dagligtale brukes likevel tittelen også om de øvrige medlemmene av statsrådet. Grunnloven omtaler «statsminister», «medlemmer av statsrådet» og den enkelte «statsråd» (del B om den utøvende makt). Stortingets forretningsorden omtaler statsminister, utenriksminister, forvarsminister, justisminister og «statsråder».

## I diplomatiet

En minister i diplomatisk tjeneste har nest høyeste rang, under ambassadør, og opptrer ofte som ambassadørens medhjelper. Tidligere (langt inn i det 20. århundre) ble ambassadører kun sendt av mektige stater til andre mektige stater, mens diplomatiske sendemenn til og fra mindre mektige stater hadde tittelen *minister*.

## I andre sammenhenger

Ordet **minister** kan også anvendes om prester eller andre som har en lederfunksjon i en menighet, som f.eks. er meget vanlig i unitarmenigheter i USA.

## Referanser
# U.S. Forces Japan

| U.S. Forces Japan |
| --- |
| Basisdata |
|  |
| Land | USA |
| Etablert | 1957 |
| Overordnet enhet | U.S. Indo-Pacific Command |
| Sjef | Jerry P. Martinez |
| Hovedkvarter | Yokota Air Base |
| Operativt oppdrag |

**U.S. Forces Japan** er et hovedkvarter underlagt U.S. Indo-Pacific Command, opprettet 1. juli 1957 i kjølvannet av San Francisco-traktaten som en etterfølger av Far East Command. Det holder til på Yokota flystasjon i Tokyo og leder omkring 50 000 amerikanske soldater.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) United States Forces Japan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons