Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Naturvitenskap

**Naturvitenskapene** er empiriske vitenskaper som søker å forklare hendelser og lovmessige sammenhenger (naturlover) i den levende og ikke-levende naturen. Naturvitenskap bruker vitenskapelig metode for å lage hypoteser og så teste disse ved hjelp av observasjoner og målinger. Naturvitenskap og teknologi er nært forbundet, ved at ny kunnskap kan gi nye produkter.

Vitenskapene som regnes til naturvitenskapene, er:

* astronomi
* biologi
* fysikk
* geologi
* kjemi

Denne listen er ikke utfyllende, i og med at disse vitenskapene overlapper med hverandre, og at det har oppstått mange forskningsfelt langs disse skjæringslinjene.
Eksempler er astrofysikk, biogeografi, geofysikk eller mineralogi.

Medisin og psykologi er i en viss særstilling.
Sammen med mange andre vitenskaper som er viet mennesket, regnes disse vanligvis til samfunnsvitenskapene.
I den grad medisin og psykologi bruker naturvitenskapelige metoder (biologi, kjemi, fysikk) i sine undersøkelser av mennesket, kan de imidlertid også regnes til naturvitenskapene.

Matematikk er et viktig hjelpemiddel for samtlige naturvitenskaper, men regnes ikke selv som naturvitenskap (jf. realfag), da matematikk ikke er empirisk.

## Historie

Helt frem til renessansen var det vi i dag kaller «naturvitenskap» nært knyttet til filosofi og teologi. Grunnlaget for moderne naturvitenskap ble etablert under den vitenskapelige revolusjonen på 1600-tallet. Da ble den teleologisk (aristoteliske) naturoppfatningen gradvis erstattet av et mekanistisk natursyn. Aristoteles skilte i sitt verk "Organon" mellom induktiv og deduktiv viten, og ble utgangspunkt for vitenskap gjennom antikken og middelalderen. Nikolaus Kopernikus og Isaac Newton bidro til at naturvitenskap etter hvert ble forstått som selve Vitenskapen, og naturvitenskapen har siden i stor grad fungert som norm for andre og nyere vitenskaper. På 1900-tallet ble naturvitenskapen utfordret rent vitenskapsteoretisk ved at Albert Einsteins teorier utfordret alle tidligere observasjoner. I kjølvannet kom mye ny tenking og teknologi, og en vitenskapspositivisme og fremtidsoptimisme gjorde naturvitenskapen til et ideale også for andre vitenskaper. Til tross for at naturvitenskapenes rammer, funksjon og status er avhengig av samfunnsmessige politiske føringer, på linje med kulturvitenskapene, finnes det fremdeles et sterkt vitenskapsfilosofisk ideal om naturvitenskapelig objektivitet og et ønske om at naturvitenskapens rolle i samfunnet er avgrenset og autonom.

## Litteratur

* Ragnar Fjelland *«Universet er ikke slik det synes å være» Filosofi og naturvitenskap i historisk perspektiv*, 2007 ISBN 9788215008400

## Se også

* Vitenskapelig metode
* Vitenskapsteori

## Referanser
# Breddegrad

Jordens koordinatsystem i lengdegrader og breddegrader.
Punktet med koordinatene 0**°** N, 0**°** Ø.
**Breddegrad**, eller **polhøyde**, er den ene av to akser i jordens koordinatsystem, der linjer med breddegrad holdt konstant går parallelt med ekvator. Den andre aksen i dette koordinatsystemet kalles lengdegrad eller meridian. Ekvator utgjør null-aksen i koordinatsystemet, er vinkelrett på meridianene, og har en lengde på 40 075,017 km (WGS 84). Alle andre breddegrader er kortere enn dette og avtar mot henholdsvis Nord- og Sydpolen. Ved polpunktene på 90 °N og 90 °S er lengden på breddegraden 0 (km). Sammen utgjør bredde- og lengdegrader et koordinatsystem som angir hvor på jorden man befinner seg, hvilket benyttes av kart og -systemer for land og sjø, for eksempel GPS.

## Ekvator

Ekvator er sammen med Nord- og Sydpolen det eneste naturgitte og faste punktene i Jordens koordinatsystem. Ekvator ligger midt mellom polpunktene og deler jorden i to tenkte halvkuler, *den nordlige* og *den sydlige* og hver av dem deles inn i 90**°** (breddegrader). Breddegradene nord for ekvator betegnes nordlige breddegrader og **N** tilføyes etter koordinaten (tallverdien). Breddegradene syd for ekvator omtales som sydlige breddegrader og **S** tilføyes etter koordinaten. Alle geografiske posisjoner beskrives i dag med nordlig/sydlig bredde ut fra ekvator og østlig/vestlig lengde ut fra Greenwichmeridianen (gjelder dog ikke fullt ut for UTM (og MGRS)).

## Inndeling

Totalt deles jorden inn i 180 breddegrader, 90 nord for og syd for ekvator. Hver grad deles igjen inn i 60**′** (minutter), og hvert minutt inn i 60**″** (sekunder) eller desimalminutter. I den senere tid er det blitt vanligere å dele breddegradene inn i desimalgrader i stedet for minutter og sekunder. Avstanden mellom hver breddegrad er nesten konstant, i gjennomsnitt 111,133 km (WGS 84). Det vil si at ett breddeminutt i gjennomsnitt er 1852,216 m (WGS 84) (≈ 1852 m (én internasjonal nautisk mil), lengden varierer fra 1842,905 m (WGS 84) ved ekvator til 1861,566 m (WGS 84) ved polene, en forskjell på 18,662 m (fra -0,491 % til +0,517 % av én internasjonal nautisk mil)).

Den nordlige polarsirkelen som går over Saltfjellet i Nordland fylke lå sommeren 2009 på bredde 66° 33′ 42,5″ N.

Andre velkjente breddegrader:

* Krepsens vendekrets 23**°**26**′**17,5**″** N (sommeren 2009).
* Stenbukkens vendekrets 23**°**26**′**17,5**″** S (sommeren 2009).
* Sydlige polarsirkel 66**°**33**′**42,5**″** S (sommeren 2009).

Noen breddegrader for kjente byer i Norge, gitt i desimalgrader (WGS 84):

* Mandal 58,03**°** N
* Kristiansand 58,14**°** N
* Sandnes 58,85° N
* Oslo 59,91**°** N
* Bergen 60,39**°** N
* Trondheim 63,43**°** N
* Bodø 67,29**°** N
* Tromsø 69,65**°** N
* Kirkenes 69,73**°** N
* Hammerfest 70,66**°** N
* Honningsvåg 70,98**°** N
* Longyearbyen 78,13**°** N

## Se også

* Meridian
* Vendekretsene

## Referanser
# Metropolitan Transportation Authority

| Metropolitan Transportation Authority |
| --- |
| **MTA** |
|  |
| Grunnlegger(e) | Nelson Rockefeller |
| Virkeområde | New York |
| Etablert | 1965 |
| Hovedkontor | New York |
| Undergrupper | Metropolitan Transportation Authority Police Department |
| Misjon | kollektivtransport |
| Jurisdiksjon | New York |
| Nettsted |  |
|  |

**Metropolitan Transportation Authority** (**MTA**) er en forvaltningsbedrift med ansvar for kollektivtransport i den amerikanske delstaten New York. MTA leverer transporttjenester til tolv fylker i det sydøstlige New York, og dessuten to fylker i det sydvestlige Connecticut i henhold til en kontrakt med Connecticut Department of Transportation. På en gjennomsnittlig ukedag bruker mer enn 11 millioner passasjerer MTAs transporttjenester, og mer enn 850 000 kjøretøyer krysser MTAs syv bombroer og to tunneler.

MTA har ansvar for å utvikle og implementere et felles massetransportsystem for New Yorks metropolområde, inkludert alle fem bydeler i New York City og forstadsfylkene Dutchess, Nassau, Orange, Putnam, Rockland, Suffolk og Westchester. Denne storbyregionen utgjør «Metropolitan Commuter Transportation District» (MCTD), hvori delstatens skattemyndigheter oppkrever en særskatt, «metropolitan commuter transportation mobility tax».

## Tjenester

* Long Island Rail Road
* Metro-North Railroad
* Staten Island Railway
* MTA Regional Bus Operations
* MTA Bridges and Tunnels
	+ Robert F. Kennedy Bridge, også kjent som Triborough Bridge
	+ Bronx–Whitestone Bridge
	+ Verrazano-Narrows Bridge
	+ Throgs Neck Bridge
	+ Henry Hudson Bridge
	+ Marine Parkway–Gil Hodges Memorial Bridge
	+ Cross Bay Veterans Memorial Bridge
	+ Hugh L. Carey Tunnel, også kjent som Brooklyn–Battery Tunnel
	+ Queens–Midtown Tunnel
* New York City Transit Authority

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Metropolitan Transportation Authority – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Hellig lund

Steinstøtter fra oldtiden markerte omrisset av Mawphlangs hellige lund i India.
**Hellig lund** er et skogholt eller en treklynge som tillegges en særskilt religiøs betydning. Hellige lunder spilte en viktig rolle i kultpraksis og mytologiske landskaper knyttet til polyteistiske religioner i det forhistoriske Europa, antikkens Hellas og Roma, og Det nære østen. De kjennes også fra myter i norrøn, keltisk, germansk og annen religion praktisert i India, Japan og Vest-Afrika. Eksempler på hellig lunder er den gresk-romerske *temenos*, det norrøne horget og kelternes *nemeton*.

Den mest kjente greske lunden var Dodonas eikelund, der bladenes rasling ble tolket som orakelutsagn.

I 8. bok av *Æneiden* forteller Vergil at Venus overrakte sin sønn Æneas våpen i en hellig lund; like ved slo etruskerne leir. I Romerriket hadde Diana Nemorensis («Diana fra skogene») en viktig og hellig lund ved Nemisjøen. Bak Vestatempelet i Roma fantes det også en hellig lund som kom under press etter hvert som byen vokste, og til slutt forsvant helt under bybrannen i år 64.

Tacitus skildrer hellige lunder hos germanske stammer flere steder i Germania. I norrøn religion forbindes de med blót og menneskeofring; Adam av Bremen rundt år 1075 hadde hørt om en hellig lund i Gamle Uppsala, der offerdyr og døde mennesker angivelig ble hengt opp i trærne. Adam festet imidlertid også ukritisk lit til *Aleksanderromanen* når han beskrev amasoner som ble gravide av å drikke vann, og fikk sønner med hundehode; han feiltolket også Kvenland som «Kvinneland» og dermed amasonenes hjemsted. Adams skildring av Uppsalas gullkledde tempel og avgudsdyrkelsen der, er også tolket som en ren satire rettet mot pave Gregor 7. og pavehoffet i Roma.

*Skirnismål* omtaler «Barrelunden» (*barr* = byggkorn, jfr engelsk *barley*), der Frøy og jotunmøyen Gerd møttes i et *hieros gamos*.

Av hellige lunder som fremdeles finnes er Osun-Osogbo i dagens Nigeria et eksempel. Det finnes også hellige lunder i hele India, som er hovedsakelig brukt av hinduer. I Japan er flere shintotempel tilknyttet hellige lunder, tre og skoger.

## Referanser

## Se også

* Naturreligion
* Nerthus

## Eksterne lenker

(en) Sacred groves – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Pupill

Menneskelig øye. Pupillen er det transparente området i midten som normalt ser svart ut utenfra.
**Pupillen** er en åpning i midten av øyets regnbuehinne (iris). Den regulerer mengden av lys som treffer netthinnen. Pupillen er svart på farge fordi lyset taes opp av vev inne i øyet. Når lys treffer øyet, trekker pupillen seg sammen. Dette kalles pupillerefleksen. I sterkt lys har pupillen en diameter på ca. 1,5 mm og i halvmørke er størrelsen ca. 7,5 mm. Ulik pupillestørrelse kalles *anisokori*. Mennesket har en rund pupille, andre arter kan ha en oval eller spalteformet pupille.

## Utvidelse av pupillen

Såkalte sympatiske nervefibre styrer muskelen *dilatator pupillae*. Når denne lille muskelen i øyets regnbuehinne trekker seg sammen, vil pupillen utvides (dilateres). Når en person er opphisset vil gjerne pupillen utvides. Adrenalin utvider pupillen. Enkelte psykedeliske stoffer, slik som LSD, og sentralstimulerende stoffer som kokain og MDMA kan også utvide pupillen. En øyelege kan utvide pupillene med øyedråper som inneholder det kjemiske stoffet atropin (også kalt belladonna). Det medisinske uttrykket for pupillens utvidelse er mydriasis.

## Sammentrekning av pupillen

Sammentrekning av pupillen styres av såkalte parasympatiske nervefibre, som går gjennom den tredje hjernenerve, *nervus oculomotorius*. Disse fibrene går til en liten muskel i øyets regnbuehinne, som kalles *sphincter pupillae*. Når denne ringmuskelen trekker seg sammen, blir pupillen liten. Pilokarpin er et medikament som trekker sammen pupillen. Morfin, heroin og alkohol vil også gi liten pupille. Atropin, som utvider pupillen, virker egentlig ved å lamme ringmuskelen *sphincter pupillae*. Det medisinske uttrykket for pupillens sammentrekning er miosis.

## Lysfølsomme ganglieceller i netthinnen

Noen, ca. 1-2%, av gangliecellene i netthinnen er selv lysfølsomme ved pigmentstoffet melanopsin. Det er disse som gjør at pupillens størrelse raskt kan reagere på lysnivået i omgivelsene.

## Referanser

## Se også

* Adaptasjon (lys)
* Pupillometer