Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Alkalimetall

**Alkalimetallene** er grunnstoffene som ligger i gruppe 1 i periodesystemet. De består av litium (Li), natrium (Na), kalium (K), rubidium (Rb), cesium (Cs) og francium (Fr). Sammen med hydrogen utgjør de gruppe 1, som ligger i s-blokken i det periodiske system. Alle alkalimetaller har sitt ytterste elektron i en s-orbital: denne delte elektronkonfigurasjonen resulterer i at de har svært like karakteristiske egenskaper. Faktisk gir alkalimetallene det beste eksemplet på gruppetrender i egenskaper i det periodiske systemet, med elementer som viser godt karakterisert homolog oppførsel. Denne familien av elementer er også kjent som **litiumfamilien** etter dets ledende element.

Alkalimetallene er alle skinnende, myke, svært reaktive metaller ved standard temperatur og trykk og mister lett sitt ytterste elektron for å danne kationer med ladning +1. De kan alle enkelt skjæres med en kniv på grunn av deres mykhet, og eksponerer en skinnende overflate som raskt forvitrer i luft på grunn av oksidasjon av atmosfærisk fuktighet og oksygen (og når det gjelder litium, nitrogen). På grunn av deres høye reaktivitet, må de lagres under olje for å forhindre reaksjon med luft, og finnes naturlig bare i salter og aldri som de frie elementene. Cesium, det femte alkalimetallet, er det mest reaktive av alle metallene. Alle alkalimetallene reagerer med vann, og de tyngre alkalimetallene reagerer kraftigere enn de lettere.

Alkalimetallene er sterke Lewis-baser som lett avgir elektroner.
Alkalimetallene reagerer svært lett med andre stoffer. Derfor finnes de ikke i ren form i naturen, men bare i kjemiske forbindelser. Også hydrogenatomet har ett ytterelektron, men hydrogen skiller seg så mye fra alkalimetallene at det er vanlig å sette hydrogen for seg selv helt øverst.

## Referanser

## Litteratur

* Rayner-Canham, Geoff; Overton, Tina (2010). *Descriptive inorganic chemistry* (5 utg.). New York. Freeman. ISBN 1429218142.
* Rayner-Canham, Geoff; Overton, Tina (2014). *Descriptive inorganic chemistry* (6 utg.). New York, N.Y. Freeman. ISBN 9781464125577.
* Klein, David R. (2012). *Organic Chemistry*. Hoboken, N.J. John Wiley. ISBN 9780471756149.
* Bruice, Paula Yurkanis (2010). *Essential Organic Chemistry* (2 utg.). Boston. Prentice Hall. ISBN 9780321644169.
* McMurry, John; McMurry, Susan (2012). *Organic Chemistry* (8 utg.). Belmont, CA. Brooks/Cole. ISBN 0840054556.
* Chang, Raymond (2008). *General chemistry : the essential concepts* (5 utg.). Boston. McGraw-Hill. ISBN 9780071102261.
* Chang, Raymond; Goldsby, Kenneth A. (2014). *General chemistry : the essential concepts* (7 utg.). New York. McGraw-Hill. ISBN 9781259060427.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# BepiColombo

|  BepiColombo  |
| --- |
|   |
|  Operatør  |  ESA, JAXA  |
|  Masse  |  4 100 kg  |
|  Oppskytning  |  20. oktober 2018  |
|  Oppskytnings­fartøy  |  Ariane 5  |
|  Banesonde  |
|  Satellitt rundt  |  Merkur  |

Animation des BepiColombo-Fluges (Sonde: rosa)
**BepiColombo** er en romsonde fra Den europeiske romfartsorganisasjon (ESA) og Japan Aerospace Exploration Agency (JAXA) som 20. oktober 2018 ble skutt opp med Merkur som mål.

BepiColombo er Europas første ekspedisjon til planeten. Den er oppkalt etter matematikeren Giuseppe (Bepi) Colombo (1920–1984). Tidligere Merkur-sonder var de amerikanske Mariner 10 og MESSENGER, som ble skutt opp henholdsvis i 1973 og 2004.

Romsonden omfatter to fartøyer, Mercury Planetary Orbiter (MPO) og Mercury Magnetospheric Orbiter (MMO).

Opprinnelig skulle romprogrammet omfatte tre fartøyer. To skulle gå i bane rundt Merkur og utforske planetens magnetosfære og overflate.[*trenger referanse*] Den siste skulle lande på Merkur. Men av økonomiske årsaker ble det besluttet å bygge bare to romfartøyer, som begge skal gå i bane rundt planeten.

## Nøkkeldatoer

| Dato | År | hendelse |
| --- | --- | --- |
| 20. oktober | 2018 | utskyting |
| 13. april | 2020 | passerer Jorden |
| 16. oktober | 2020 | første passering av Venus |
| 11. august | 2021 | andre passering av Venus |
| 2. oktober | 2021 | første passering av Merkur |
| 23. juni | 2021 | andre passering av Merkur |
| 20. juni | 2022 | tredje passering av Merkur |
| 5. september | 2024 | fjerde passering av Merkur |
| 14. mars | 2026 | Mercury Planetary Orbiter i siste omkrets |
| 1. mai | 2027 | avslutning av ordinær ekspedisjon |
| 1. mai | 2028 | avslutning av eventuell forlenget ekspedisjon |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) BepiColombo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Piksel

Et eksempel på piksel.
En **piksel** (en sammenføyning av det engelske *picture element*, «bildeelement») er de individuelle lyspunktene som sammen danner et digitalt bilde. På moderne dataskjermer er pikslene så små og så mange at de ser ut som et jevnt bilde, men om man forstørrer et bilde ser man ofte et rutenett med mange små ensfargede ruter.

Piksler blir også kalt pixler, bildeelementer eller bildepunkt. Piksler forkortes til px.

## Megapiksel

En megapiksel er 1 million piksler, og begrepet brukes ikke bare om antallet piksler i et bilde, men også for å uttrykke antall sensorer i et digitalkamera eller antallet visningselementer på en skjerm. For eksempel, et kamera med 2048×1536 sensorelementer sier man vanligvis har «3,1 megapikseler» (2048 × 1536 = 3 145 728).

## Pikseltetthet

Pikseltetthet blir ofte kalt for oppløsning. Betegnelsen ppi betyr piksler per tomme (inch), og brukes ofte for å beskrive størrelsesforholdet mellom piksel og mediet det presenteres i. For skjermbruk brukes ofte 72ppi, men når et digitalt bilde skal trykkes ber man ofte om 300ppi eller mer.

### Standard skjermoppløsninger

Sammenligning av standard skjermoppløsninger
Standard skjermoppløsninger inkluderer:

* VGA 0,3 megapiksler = 640×480
* SVGA 0,5 megapiksler = 800×600
* XGA 0,8 megapiksler = 1024×768 (også kalt XVGA)
* SXGA 1,3 megapiksler = 1280×1024
* SXGA+ 1,4 megapiksler = 1400×1050
* UXGA 1,9 megapiksler = 1600×1200
* WUXGA 2,3 megapiksler = 1920×1200
* QXGA 3,1 megapiksler = 2048×1536
* WQXGA 4,1 megapiksler = 2560×1600
* QSXGA 5,2 megapiksler = 2560×2048
* WQSXGA 6,6 megapiksler = 3200×2048
* QUXGA 7,7 megapiksler = 3200×2400
* WQUXGA 9,2 megapiksler = 3840×2400

## Se også

* Pikselkunst
* Rastergrafikk
* Vektorgrafikk

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Pixels – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Planckteleskopet

**Planckteleskopet** er et romteleskop som skal observere den kosmiske bakgrunnsstrålingen. Teleskopet er oppkalt etter den tyske fysikeren Max Planck, og er utviklet i regi av ESA. Det ble skutt opp 14. mai 2009 sammen med Herschelteleskopet på en Ariane V-rakett fra Kourou i Fransk Guyana, og er nå på vei mot sin bane rundt det andre Lagrange-punktet til jorden og solen.

## Referanser

## Se også

* Mikrobølger
* Max Planck

## Eksterne lenker

* ESAs side om Planckteleskopet
* Temaside hos Institutt for teoretisk astrofysikk
# 310 f.Kr.

**310 f.Kr.**
◄ **·**
5. århundre f.Kr.
◄ **4. århundre f.Kr.** ►
3. århundre f.Kr. **·**
►

◄◄ **·**
◄ **·**
315 f.Kr. **·**
314 f.Kr. **·**
313 f.Kr. **·**
312 f.Kr. **·**
311 f.Kr.
◄ 310 f.Kr. ►
309 f.Kr. **·**
308 f.Kr. **·**
307 f.Kr. **·**
306 f.Kr. **·**
305 f.Kr. **·**
► **·**
►►

| Begivenheter i 310 f.Kr. |
| --- |
| Dødsfall – Fødsler |
| **Ledere** |
| Statsledere |

310 f.Kr. i andre kalendere| Gregoriansk kalender | 310 f.Kr. *CCCIX f.Kr.* |
| Ab urbe condita | 444 |
| Antikkens Egypt | XXXIII dynasti, 14 |
| *- Farao* | Ptolemaios I Soter, 14 |
| Antikkens Hellas | 117. olympiade, år 3 |
| Kinesisk kalender | 庚戌年 (Metall Hund) 2387 eller 2327     *— til —* 辛亥年 (Metall Gris) 2388 eller 2328 |
| Etiopisk kalender | *N/A* |
| Det jødiske året | 3451–3452 |
| Hindukalendere |  |
|  - *Vikram Samvat* | *N/A* |
|  - *Shaka Samvat* | *N/A* |
|  - *Kali Yuga* | 2791–2792 |
| Iransk kalender | 931 BP – 930 BP |
| Islamsk kalender | 960 BH – 959 BH |
| Juliansk kalender | *N/A* |
| Koreansk kalender | 2024 |

## Fødsler
# Skuddår

Et humoristisk kort fra skuddåret 1908 som viser kvinner som lurer på en ung mann. Skuddår var tradisjonelt det eneste året da også kvinner kunne fri.
Et **skuddår**, eller **skottår**, er et år som har ett døgn mer enn et normalår: 29. februar.
2024 var forrige skuddår, det neste blir 2028. Det er skuddår i hovedsak hvert fjerde år.

Jorden bruker i gjennomsnitt 365,24221065 døgn (epoke J2000.0) på én runde rundt solen (= ett tropisk år). For at dette skal passe inn med den gregorianske kalenderen, settes det inn skuddår. Et normalår har 365 døgn, med 28 døgn i februar. I et skuddår har februar ett ekstra døgn (skuddag), altså 29 døgn og dermed 366 døgn til sammen i hele året. Dette tilsvarer nøyaktig 52 uker og to døgn, dermed begynner det neste året to ukedager senere.

Grunnen til at det ekstra døgnet ble lagt til februar, og grunnen til at februar er så mye kortere enn de andre månedene, er at i den romerske kalenderen var mars opprinnelig den første måneden i året og februar den siste.

En kuriositet er at det «nye» døgnet ikke ble lagt sist i måneden, men som et dobbeltdøgn, 24. februar, hvor skuddagen var det første døgnet av disse to. Denne datoen ble av romerne kalt døgn 6 før Kalendae i mars. Skuddagen ble da kalt det første døgnet 6 før Kalendae i mars. Kalendae var romernes navn på den første døgnet i måneden, og de regnet seg bakover fra Kalendae, der døgn 1 før Kalendae var Kalendae selv (romerne hadde ikke «oppdaget» 0 ennå).

I den gregorianske kalenderen er det normalt skuddår hvert fjerde år – alle årstall som er delelige med 4 er skuddår, unntatt hundreårene (1700, 1800, 1900 osv.) som ikke er skuddår med mindre de er delelige med 400 (1600, 2000, 2400 osv.). Dermed ble 2000 et skuddår, mens 1900 ikke var skuddår og 2100 blir heller ikke skuddår. Dette kommer av at man runder av 365,24221065 til 365,2425 = 365 + 1⁄4 − 1⁄100 + 1⁄400 = 36597⁄400 (altså 97 skuddår i løpet av en 400-års periode, i motsetning til den julianske kalenderen som har 100 skuddår i løpet av en tilsvarende periode). Dermed får man skuddår hvert fjerde år og vanlige år hvert hundrede år, unntatt hvert firehundrede år, der det igjen er skuddår. Avrundingen fra 365,24221065 til 365,2425 gir ett døgn feil etter 3456 år (men i løpet av den tiden er det tropiske året blitt rundt 18,3 sekunder kortere).

Den gregorianske fordelingen av skuddår ble innført i Norge mandag 1. mars 1700. I Norden ble år 2000 det første hundreåret som var skuddår etter at den gregorianske kalenderen ble innført.

Ifølge tradisjonen kan kvinner fri til menn 29. februar. I 1288 vedtok Skottland en lov som sa at denne dagen kunne en kvinne fri til en mann. Om han sa nei, ble han ilagt en bot.

## Se også

* Normalår
* Skuddsekund

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Leap years – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Leap year – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Timeanddate.no
# Gerd Binnig

| Gerd Binnig |
| --- |
|  |
| Født | Gerd Karl Binnig 20. juli 1947 (78 år) Frankfurt (Den allierte okkupasjonen av Tyskland) |
| Beskjeftigelse | Fysiker  |
| Utdannet ved | Ludwig-Maximilians-Universität München Johann Wolfgang Goethe-Universität |
| Nasjonalitet | Tyskland (1949–) Den allierte okkupasjonen av Tyskland (1947–1949) |
| Medlem av | National Academy of Sciences (1987–; International Member of the National Academy of Sciences) |
| Utmerkelser |
14 oppføringer
Nobelprisen i fysikk (1986; sammen med: Ernst Ruska, Heinrich Rohrer) Elliott Cresson-medaljen (1987) IBM Fellow Den bayerske fortjenstorden Stort fortjenstkors med stjerne og skulderbånd av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden Kong Faisals internasjonale vitenskapspris (1984; sammen med: Heinrich Rohrer) Bayerischer Maximiliansorden für Wissenschaft und Kunst (1998) Gustav Hertz Prize (1983) National Inventors Hall of Fame (1994) Klung Wilhelmy Science Award (1983) Kavliprisen i nanovitenskap (2016; sammen med: Christoph Gerber, Calvin Quate, tilknytning: IBM Research – Zurich) Urania Medal (1991) EPS Europhysics Prize (1984) Q134613391 (2004)

 |
| Arbeidssted | IBM (1978–) Ludwig-Maximilians-Universität München |
| Fagfelt | Fysikk |
| Kjent for | Scanning tunneling mikroskop (STM) |
|

---

Gerd Binnig på Commons |

**Gerd Binnig** (født 20. juli 1947) er en tysk fysiker. Binnig mottok Nobelprisen i fysikk i 1986 sammen med Heinrich Rohrer «for deres konstruksjon av Scanning tunneling mikroskop» (STM). Den andre halvdelen av prisen ble tildelt Ernst Ruska «for hans grunnleggende elektronoptiske arbeid, og for konstruksjon av det første elektronmikroskopet».

I 1978 aksepterte han et tilbud fra IBM om å bli en del av en forskningsgruppe i Zürich. Her møtte han Heinrich Rohrer, som han senere skulle dele Nobelprisen i fysikk med. Siden 1994 har Binnig drevet et eget selskap for programvare til bildeanalyse.

## Publikasjoner (utvalg)

* Gerd Binnig, Heinrich Rohrer: *Gerät zur rasterartigen Oberflächenuntersuchung unter Ausnutzung des Vakuum-Tunneleffekts bei kryogenischen Temperaturen*, Europäische Patentanmeldung 0 027 517, Priorität: 20. september 1979 CH 8486 79
* Gerd Binnig, Heinrich Rohrer, C. Gerber og E. Weibel: *Tunneling through a Controllable Vacuum Gap*, Appl. Phys. Lett. **40**, 178 (1982)
* G. Binnig, H. Rohrer, C. Gerber, E. Weibel: *Surface studies by scanning tunneling microscopy*. Phys. Rev. Lett. 49/1, S. 57 – 61 (1982)
* *Aus dem Nichts. Über die Kreativität von Natur und Mensch.* (1997), ISBN 3-492-21486-X

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Nobelprisen i fysikk 1986 hos Nobelprize.org
* (en) Gerd Binnig hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1986
* Definiens Arkivert 21. februar 2015 hos Wayback Machine. (bildeanalyseselskapet)
# Alexander Haig

| Alexander Haig |
| --- |
|  |
| Født | 2. des. 1924 Philadelphia |
| Død | 20. feb. 2010   (85 år) Baltimore |
| Beskjeftigelse | Diplomat, politiker, hæroffiser, forretningsdrivende  |
| Utdannet ved | vis
9 oppføringer
United States Military Academy Edmund A. Walsh School of Foreign Service Columbia University University of Notre Dame US Army War College Columbia Business School Naval War College Lower Merion High School Saint Josephs videregående skole

 |
| Søsken | Frank Haig |
| Barn | Brian Haig |
| Parti | Det republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Æresgravlunden i Arlington (2010) |
| Utmerkelser | vis
18 oppføringer
Distinguished Flying Cross Bronze Star Medal Legionær av Legion of Merit Purple Heart Air Medal Silver Star Vietnams nasjonale orden Doublespeak Award (1981) World War II Victory Medal Distinguished Service Cross Defense Distinguished Service Medal National Defense Service Medal Army of Occupation Medal Gallantry Cross Vietnam Campaign Medal Vietnam Service Medal Æresdoktor ved Haifa-universitetet Storkors av forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden

 |
| USAs utenriksminister |
| 1981–1982 |
| Regjering | Reagan |
| Forgjenger | Edmund Muskie |
| Etterfølger | George P. Shultz |
| Signatur |
|  |
|

---

Alexander Haig på Commons |

**Alexander Meigs Haig jr.** (1924–2010) var en amerikansk general og politiker (det republikanske partiet).

Han var stabssjef i Det hvite hus under Richard Nixon. Årene 1974–1979 var han NATOs øverstkommanderende og 1981–1982 utenriksminister i Ronald Reagans regjering.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Alexander Haig – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Dolby Digital

**Dolby Digital** er markedsnavnet for en serie av lydkompresjon (audio compression) teknologier av Dolby Laboratories.

## Dolby Technologies in Packaged Media Formats

|  | HD DVD | Blu-ray | DVD | DVD-Audio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Codec** | **Player support** | **Channels (max)** | **Max Bit Rate** | **Player support** | **Channels (max)** | **Max Bit Rate** | **Player support** | **Channels (max)** | **Max Bit Rate** | **Player support** | **Channels (max)** | **Max Bit Rate** |
| Dolby Digital | Mandatory | 5.1 | 448 kbit/s | Mandatory | 5.1 | 640 kbit/s | Mandatory | 5.1 | 448 kbit/s | Optional in video zone for playback compatibility on DVD-Video players | 5.1 | 448 kbit/s |
| Dolby Digital Plus | 7.1 | 3 Mbit/s | Optional | 7.1 | 1.7 Mbit/s | N/A |
| Dolby TrueHD | 8 | 18 Mbit/s | 8 | 18 Mbit/s |

## Se også

* DTS

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Dolby Digital – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Gamelan

Gamelan i Indonesias ambassade i Canberra.
**Gamelan** er en type musikalsk ensemble med indonesisk opprinnelse. Det består vanligvis av instrumenter som metallofoner, xylofoner, trommer og gonger; det kan også inneholde blant annet bambusfløyter og vokalister. Begrepet refererer mer til sammensetninga av instrumenter enn til dem som spiller dem. En gamelan er en sammensetning av instrumenter som til sammen danner en enhet.

Ordet «gamelan» kommer av det javanesiske ordet *gamel*, som betyr «å slå» eller «å hamre». Suffikset *-an* gjør det til et kollektivt substantiv.
# Lateraler

|  |
| --- |
| **Artikulasjonsmåter** |
| Obstruent |
| Plosiv |
| Affrikat |
| Frikativ |
| Sibilant |
| Sonant |
| Nasal |
| Flapper og flikker |
| Vibrant |
| Approksimant |
| Likvid |
| Vokal |
| Halvvokal |
| Lateral |
| **Ikke-pulmoniske:** |
| Ejektiv |
| Implosiv |
| Klikkelyd |
| Denne siden inneholder fonetisk informasjon skrevet med IPA, som kan vises feil i noen nettlesere. [Hjelp] |
| [Rediger] |

**Lateraler** er språklyder som oppstår når lufta strømmer forbi begge sider av tunga.

Både approksimanter, frikativer og affrikater kan være laterale. Norsk har de laterale approksimantene [l] og [ɭ].
# Den siste mann

| *Den siste mann* |
| --- |
| orig. Der letzte Mann |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Stumfilm, drama |
| Utgivelsesår | 1924 |
| Nasjonalitet | Tyskland, Weimarrepublikken |
| Varighet | 101 min. |
| Språk | Tysk, ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | F. W. Murnau  |
| Manus | Carl Mayer  |
| Produsent(er) | Erich Pommer |
| Musikk | Giuseppe Becce, Werner Schmidt-Boelcke  |
| Foto | Karl Freund  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Emil Jannings, Maly Delschaft, Hans Unterkircher, Hermann Vallentin, Emmy Wyda, Georg John, Carl Schenstrøm, Erich Schönfelder, Olaf Storm, Harald Madsen, O. E. Hasse, Max Hiller  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | UFA  |
|  |
| Premiere(r) | * 23. desember 1924 (sted: Weimarrepublikken)
* 5. januar 1925 (sted: USA)
 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Den siste mann (originaltittel: *Der letzte Mann*) er en tysk stumfilm fra 1924 regissert av F. W. Murnau med Emil Jannings i hovedrollen.

I 1955 kom en nyinnspilling: *Der letzte Mann*.

## Handling

Emil Jannings spiller en dørvakt for et berømt hotell, som setter en stor ære i sitt arbeid og sin stilling. Lederen hans bestemmer seg for at dørvakten begynner å bli for gammel og svak til å representere hotellet, og degraderer ham derfor til en mindre krevende jobb - på vaskerommet. Han forsøker å skjule degraderingen for venner og familie, men til hans skam blir dette snart oppdaget.

Vennene hans, som tror at han hadde løyet for dem hele tiden om hans prestisjetunge jobb, håner ham nådeløst. Men resten av familien hans avviser ham av skam. Dørvakten, sjokkert over familiens oppførsel og i sorg, vender tilbake til hotellet for å overnatte på vaskerommet hvor han arbeider. Den eneste personen som er oppfører seg vennlig mot ham er en nattevakt, som lar ham bruke frakken sin som dyne når han sover.

## Skuespillere

* Emil Jannings som dørvakt ved et hotell
* Maly Delschaft som hans niese
* Max Hiller som hennes forlovede
* Emilie Kurz som den forlovedes tante
* Hans Unterkircher som hotell-manager
* Olaf Storm som en yngre gjest
* Hermann Vallentin som en gjest
* Georg John som en nattevakt ved hotellet
* Emmy Wyda som en nabo

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Den siste mann* på Internet Movie Database

* (sv) *Den siste mann* i Svensk Filmdatabas

* (da) *Den siste mann* i Danmark Nationale Filminstitut

* (fr) *Den siste mann* på Allociné

* (nl) *Den siste mann* på MovieMeter

* (de) *Den siste mann* på filmportal.de

* (en) *Den siste mann* på The Movie Database – film

* (en) *Den siste mann* på Silent Era

* (en) *Den siste mann* på Rotten Tomatoes

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Jack russell-terrier

| Jack Russell-terrier |
| --- |
| Jack Russell terrier |
|  |
| Hundetype | Terrier |
| Opprinnelse | England |
| Egenskaper | Selskapshund, jakthund |
| Livsløp | 12–18 |
| Størrelse | Liten (Ca. 5–6 kg) |
| Passer for | Aktive eiere |
| Anerkjennelser |
| FCI | Gr. 3 seksjon 2 (FCI #345) |
| Andre hunderaser |
| Alfabetisk raseliste |
| Gruppevis raseliste |

**Jack russell-terrier** (FCI #345) tilhører gruppen av små terriere og stammer fra England der den ble brukt som jakthund (hihund). Jack Russell-terrieren skulle følge jegeren til fots, og derfor avlet man fram hunder med korte ben. I dag kan rasen variere en del i utseende og størrelse.

## Opprinnelse og alder

Jack russell-terrier oppsto på 1800-tallet og er et resultat av pastor John Russells arbeider. Han avlet fram en stamme av foxterriere for sine egne behov, nemlig en hund som orket å bli med hans foxhounder på revejakt, og var liten og tøff nok til å krype inn i revehiet og jage ut reven. Det utviklet seg to parallelle varianter, en litt større og en litt mindre. Den største er nå kjent som Parson russell-terrier.

En Jack russell-terrier kan bli 12–18 år gammel, og rasen har få rasetypiske sykdommer.

## Lynne og anvendelser

Jack russell-terrier er uredd og utholdende. Den kan brukes innenfor en rekke aktiviteter, blant annet viltspor, kantarellsøk, agility, lydighet, jakt, turgåing og rundering.

## Eksterne lenker

* (fr) Offisielt nettsted

* (en) Jack Russell Terrier – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Jack Russell Terrier – galleri av bilder, video eller lyd på Commons