Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hybridord

Et **hybridord** er et ord som etymologisk har en del utledet fra ett språk og en annen del fra et annet språk. På norsk er det registrert som et nyord i 1990.

## Vanlige hybrider

I europeiske språk er den vanligste formen en som kombinerer etymologisk en del fra latin og en del fra gresk.

## Eksempler

* **Automobil** – en bil, fra det greske *αὐτο~* (*auto*) «egen~» og latinske *mobilis* «bevegbar»
* **Bigami** – fra det latinske *bis* som betyr «to ganger» og det greske *γάμος* (*gamos*)
* **Bioluminescens** – fra det greske *βίος* (*bios*) «levende» og latinske *lumen* «lys»
* **Dysfunksjon** – fra det greske *δυσ~* (*dys*) som betyr «dårlig» og det latinske *functio*
* **Heksadesimal** – fra det greske *ἕξ* (*hex*) som betyr «seks» og det latinske *decimus* som betyr «tiendedel»
* **Homoseksuell** – fra det greske *ὁμός* (*homos*) som betyr «samme» og det latinske *sexus* som betyr «kjønn»
* **Hybridord** – fra det latinske *hybridus*, og norsk/nordisk *ord*
* **Hyperaktiv** – fra det greske *ὑπέρ* (*hyper*) som betyr «over» og det latinske *activus*
* **Hyperkompleks** – fra det greske *ὑπέρ* (*hyper*) som betyr «over» og det latinske *complexus*
* **Hyperkorreksjon** – fra det greske *ὑπέρ* (*hyper*) som betyr «over» og det latinske *correctio*
* **Hyperextension** – fra det greske *ὑπέρ* (*hyper*) som betyr «over» og det latinske *extensio* som betyr «strekke ut»
* **Hypervisor** – fra det greske *ὑπέρ* (*hyper*) som betyr «over» og det latinske *visor* som betyr «seer»
* **Kvadrofoni** – fra det latinske *quattuor* som betyr «fire» og det greske *φωνή* (*fōnē*) som betyr «lyd»
* **Liposuksjon** – fra det greske *λίπος* (*lipos*) som betyr «fett» og det latinske *suctio* som betur «suge»
* **Macroinstruction** – fra det greske *μακρός* (*makros*) som betyr «lang» og det latinske *instructio*
* **Mega-annum** – fra det greske *μέγας* (*megas*) som betyr «stor» og det latinske *annum* som betyr «år»
* **Metadata** – fra det greske *μετά* (*meta*) som betyr «etter» og det latinske *data* som betyr «gitt»
* **Monokultur** – fra det greske *μόνος* (*monos*) og det latinske *cultura*
* **Monolingval** – fra det greske *μόνος* (*monos*) som betyr «en» og det latinske *lingua* som betyr «tunge»
* **Neonatal** – fra det greske *νέος* (*neos*) som betyr «ny» og det latinske *natus* som betyr «fødsel»
* **Nonagon** – fra det latinske *nonus* som betyr «niende» og det greske *γωνία* (*gōnia*) som betyr «vinkel»
* **Pandeisme** — fra det greske *πάν* (*pan*) som betyr «alt» og det latinske *deus* som betyr «gud»
* **Polyamori** – fra det greske *πολύς* (*polys*) som betyr «mange» og det latinske *amor* som betyr «elske»
* **Polydeisme** – fra det greske *πολύς* (*polys*) som betyr «mange» og det latinske *deus* som betyr «gud»
* **Sosiologi** – fra det latinske *socius* «kamerat», og det greske *λόγος* (*logos*) som betyr «ord», «fornuft», «diskurs»
* **Sosiopat** – fra det latinske *socius* og det greske *πάθος* *pathos* som betyr «lidelse»
* **Television** – fra det greske *τῆλε* (*tēle*) som betyr «langt borte» og det latinske *videre* som betyr «å se»

## Referanser
# Aino (språk)

| Aino |
| --- |
| Aynu itak |
| Historisk utbredelse av aino-språkene |
| Brukt i | Japan, Russland |
| Antall brukere | 0 (2021) |
| Etnisitet | Ainoer |
| Lingvistisk klassifikasjon | Egen språkfamilie |
| Skriftsystem | ainu-ortografi, det latinske alfabetet  |
| Videre inndeling |
| Inndeling | †Hokkaido-aino †Kuril-aino †Sakhalin-aino |
| Skriftsystem | ainu-ortografi, det latinske alfabetet  |
| Språkkoder |
| ISO 639-2 | ain |
| Glottolog | ainu1252  |
|

---

Portal: Språk |
|

---

Aino på Commons |

**Aino-språkene** var en språkfamilie historisk talt av ainoene hovedsakelig på Hokkaido i Japan samt Sakhalin, Kurilene og sør i Kamsjatkahalvøya i Russland. Tidligere var det også utbredt nord på Honshu i Japan. I 1996 var det var kun 15 gjenlevende morsmålsbrukere av språket, alle i Japan. Den siste morsmålsbrukeren av Sakhalin-aino i Russland døde i 1994 og innen 2021 var Hokkaido-aino utdødd som et morsmål i Japan. Aino er begrensede tonespråk.

Flerspråklig (japansk, Hokkaido-aino, engelsk, koreansk og kinesisk) skilt på et aino-museum.
## Fonologi

Aino har fem vokaler: a, i, u, e og o. På Sakhalin-aino skilles det mellom korte og lange vokaler, mens på Hokkaido-aino (Japan) finnes bare korte (eller ifølge andre kilder skilles det ikke mellom korte og lange vokaler).
Moderne aino skiller ikke mellom stemte og ustemte konsonanter, men det ser ut som om dette skillet fantes i uraino.

## Morfologi

### Substantiv

I likhet med, for eksempel, japansk, har substantivene hverken skilnad mellom entall og flertall eller mellom bestemt og ubestemt. Det vil si at et ord som «cise» betyr «(et) hus», «huset», «(flere) hus» eller «husene».

Tilhørighet angis med ett av suffiksene «-V», «-hV», «VhV» (hvor V er en vokal). «Hans hus» eller «hennes hus» blir dermed «cisehe».

## Referanser
# Yamato

**Yamato** var opprinnelig området rundt dagens japanske by ved navn Sakurai i prefekturet Nara. Senere ble begreptet brukt som navn på provinsen, samt at det er et gammelt navn for Japan.

## Geografi

* Yamatobreen, isbre i Dronning Fabiolafjella i Dronning Maud Land
* «Yamato Sanmyaku» (Yamatofjellene), japanske navnet på Dronning Fabiolafjellene

## Skip

* Yamato-klassen, japansk klasse av slagskip
	+ «Yamato» (1940), japansk slagskip
* «Yamato» (1885), korvett sjøsatt 1885

## Dyr

* Yamatoreke, et annet navn på Amanoreke
# Lophius

| Lophius
 |
| --- |
| *Lophius piscatorius* |
| Nomenklatur |
| *Lophius* Linnaeus, 1758 |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Beinfisker  |
| Orden | Marulker  |
| Familie | Breiflabbfamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 7
 |
| Habitat
 | hav
 |
| Utbredelse
 | Atlanterhavet, Middelhavet, vestlige deler av Stillehavet
 |
| Inndelt i |
| * *Lophius americanus*
* svartflabb (*Lophius budegassa*)
* *Lophius gastrophysus*
* *Lophius litulon*
* breiflabb (*Lophius piscatorius*)
* *Lophius vaillanti*
* *Lophius vomerinus*
 |

**Lophius** er en gruppe fiskearter i breiflabbfamilien.

Artene i denne gruppen har 26-31 ryggvirvler, det kan brukes for å skille de fra artene i de andre undergruppene av breiflabbfamilien som bare har 18 eller 19 ryggvirvler.

## Arter som finnes i Norge

* breiflabb

## Eksterne lenker

* (en) *Lophius* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Lophius* i Encyclopedia of Life

* (en) *Lophius* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Lophius* hos Artsdatabanken

* (sv) *Lophius* hos Dyntaxa

* (en) *Lophius* hos Fossilworks

* (en) *Lophius* hos ITIS

* (en) *Lophius* hos NCBI

* (en) *Kategori:Lophius* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Lophius* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Tree of Life: Lophiidae Besøkt 14, september 2007

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Sumo

**Sumo** (japansk: 相撲 *sumō*) er en kampsport av japansk opprinnelse, hvor to brytere, kalt *rikishi*, møtes på en sirkulær jordgulvarena, kalt *dohyō*, på ca. 4,55 meter i diameter. Sporten har urgamle tradisjoner og er selv i dag fylt med ritualer og seremonier, og er kjent for blant annet utøvernes store kropper og høye vekt. Gjennomsnittsvekten for sumobryterne i *makuuchi*-ligaen, den høyeste divisjonen i profesjonell sumo, var 160,3 kg i 2016. De fleste bryterne har en kroppsfettprosent på mindre enn 20%.

En sumokamp varer ofte bare noen få sekunder. Hvis kampen trekker ut, får bryterne ta en kort pause. Taperen er den som først presses ut av ringen, eller rører bakken innenfor ringen med en annen kroppsdel enn fotsålen.[*trenger referanse*]

Inntil 1960 var det 48 offisielt anerkjente teknikker for å vinne (kalt *kimarite*), da ble antallet økt til 70, og i 2001 ble antallet økt til 82. De kan være alt fra forskjellige typer skyving og trekking til kasting osv., men å stikke fingrene i øyene på motstanderen, å bøye én eller to fingre av motstanderen bakover, å dra motstanderen i håret med vilje, å fike til begge av motstanderens ører samtidig, å slå med knyttneven, å sparke i maven er forbudt.

Før utøverne begynner brytekampen må de gå gjennom en rekke ritualer: de tramper i jordgulvet (for «å drive ut onde ånder»), de renser munnen med vann (for «å få krefter»), strør litt salt i arenaen (for «purifikasjon») og klapper i hendene (for å vise «at de ikke har våpen»).

Den offisielle japanske ligaen, ofte referert til som Grand Sumo (japansk: 大相撲 *ōzumo*), har seks divisjoner: jonokuchi, jonidan, sandanme, makushita, juryo og makuuchi. Der makuuchi er den høyeste. I toppen av denne divisjonen har rikishiene titler.[*trenger referanse*]

Yokozunaen Terunofuji under et ritual i starten av kampdagen.
Den høyeste tittelen kalles *yokozuna* som direkte oversatt betyr «horisontalt tau». Dette kommer av det store hvite tauet som brytere av denne rangen bærer rundt livet under ritualene. Lignende tau kan sees på templer tilhørende Shito-religionen.[*trenger referanse*]

## Referanser

## Eksterne lenker

* Nihon Sumo Kyokai Official Grand Sumo Home Page
* Sumo FAQ
# Homograf

En **homograf** er hvert av to eller flere ord som skrives likt, men som har forskjellig betydning (**heteronym**). En homograf er en form for homonym.

## Eksempler

Noen homografer er:

* *måke* i betydningen «måkefugl» er en homograf til verbet *måke* i betydningen «å skuffe»
* *kar* i betydningen «mann» er en homograf til *kar* i betydningen «beholder»
* *får* i betydningen «sau» er en homograf til presensformen av «å få»
* *bønner* som flertallsform av «en bønne» er en homograf til *bønner* som flertallsformen av «en bønn»

## Se også

* Homonym, forvekslingsord, hvert av to eller flere ord som uttales eller skrives likt, men har ulikt opphav og ulik betydning
* Heteronym (peker)

## Fotnoter
# Homofon

*Se også homofoni.*
En **homofon** er hvert av to eller flere ord som uttales likt, men som skrives forskjellig.

En homofon er en form for homonym.

I noen dialektområder er det mulig å skille enkelte homofoner på tonelaget (*gjerne* og *jernet*) eller ved forskjellig uttale, hvor for eksempel *kjære* og *tjære* har distinkt forskjell på deler av nordvestlandet, hvor t-en i *tjære* er markant.

Noen homofoner er:

* *jul* og *hjul*
* *vert*, *verdt*, *vært* og *hvert*
* *har* og *hard*
* *kjære* og *tjære*
* *gjerne*, *hjerne*
* *vinn* og *vind*
# Qin (stat)

Qin (rosa -- *Ch'in*, *Ts'in* på kartet) i De stridende staters tid ca 350 f.Kr.
**Qin** (kinesisk: 秦, pinyin: *Qín*, Wade-Giles: *Ch'in*; 778-207 f.Kr.) var en kinesisk selvstendig føydalstat i Vår- og høstannalenes tid og De stridende staters tid i Kinas historie.

Den ble mot slutten av perioden en av de syv siste dominerende statene, og nedkjempet etterhvert alle sine rivaler. Den forente det gamle Kina, og fra 221 f.Kr. omtales det forente riket som Qin-dynastiet.

## Litteratur

* Mark Edward Lewis: *The Early Chinese Empires: Qin and Han*. Belknap Press 2007. ISBN 978-0-674-02477-9.
* Chris J. Peers: *Ancient Chinese Armies: 1500 B.C.-200 B.C.*, Osprey 1990.
* Denis Twitchett og Michael Loewe (utg.): *The Cambridge History of China. Volume 1: The Ch'in and Han Empires, 221 BC–AD 220*. Cambridge University Press, Cambridge u.a. 1986.
* Heinz Wilhelm Kempgen: *Zur Geldgeschichte des Staates Qin*, PS VERLAG 2007.

## Eksterne lenker

* The Cruelest Army -- The Army of the Qin State
# Hanshin Tigers

| Hanshin Tigers |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Stiftet | 10. des. 1935 |
| Nettside | hanshintigers.jp |
| Idrettsgren(er) | Baseball |
| Hjemmebane | Hanshin Koshien Stadium |
| Liga | Central League |
| Hymne | Hanshin Tigers no Uta |
| Land | Japan |
| Sted | Nishinomiya |
| Oppkalt etter | tiger |
| Eier | Hanshin Electric Railway |
| Hovedtrener | Kyuji Fujikawa |

**Hanshin Tigers**(av jap. 阪神タイガース) er et baseballag fra Japan som spiller i Nippon Professional Baseball. Hjemmebanen er i Nishinomiya på Koshien Stadium.

Laget har vunnet 5 Central League, senest i 2005.

## Vinner av Central League

5 ganger:1962,1964,1985,2003,2005

## Vinner av Japan Series

En gang:1985

## Eksterne lenker

* (ja) Offisielt nettsted

* (ja) Offisiell nettbutikk

* (en) Hanshin Tigers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Mongolsk

*Denne artikkelen omhandler språket mongolsk. **Mongolsk** kan også referere til folkegruppa mongoler, landet Mongolia eller språkfamilien mongolske språk.*

| Mongolsk |
| --- |
| монгол хэл |
|  |
| Brukt i | Mongolia, Kina  |
| Antall brukere | 5 200 000 (2005) |
| Lingvistisk klassifikasjon | Mongolsk Østmongolsk Kalmykisk-khalkha Khalkha-burjatisk **Mongolsk** |
| Skriftsystem | det mongolske alfabetet, det kyrilliske alfabetet  |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  Mongolia  Indre Mongolia (Kina) |
| Språkkoder |
| ISO 639-1 | mn  |
| ISO 639-2 | mon  |
| ISO 639-3 | mon  |
| Glottolog | mong1331  |
|

---

 **Wikipedia på mongolsk**  Mongolsk på Wiktionary  |

**Mongolsk** er et språk i den mongolske språkfamilien. Det er det mongolske språket med flest brukere, og også det mest kjente. Hlalmongolsk (khalkisk) snakkes i Mongolia, og er offisielt språk der. Perifermongolsk, også kalt sørøstmongolsk, er offisielt i Indre Mongolia, en region i Folkerepublikken Kina.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Mongolian language – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Kawiskrift

*Laguna Copperplate Inscription* (key) er skrevet med liten skrift i gammelkawi hamret inn i overflaten. Den vitner om kraftig indisk innflytelse (via Srivijaya) på de filippinske øyer forut for den europeiske kolonisering på 1500-tallet.
**Kawiskriften** (*Aksara Kawi*, av sanskrit: kavi, «poet») er et skriftsystem og en abugida som oppstod på øya Java og som ble brukt over store deler av Malayarkipelet fra det 8. århundre til omkring 1500 e.Kr. Det er avledet av pallavaskriften som ble brukt av handelsreisende fra det gamle tamilske Pallava-dynastiet i India. Skriftspråket brukes primært til å skrive sanskrit og gammel javanesisk og har gitt opphav til javanesisk skrift, balinesisk skrift og tradisjonelle skriftspråk på Filippinene slik som baybayin.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Geez-skrift

Utsnitt av Første Mosebok med ge'ez-skrift
**Geez-skrift** (geez: ግዕዝ), også kalt **etiopisk**, er et abugida (alfastavelse) som brukes til å skrive flere afroasiatiske og nilosahariske språk i Etiopia, Eritrea og naboområder. Det oppsto som et *abjad* (alfabet med kun konsonanter) og ble først brukt til å skrive språket geez, nå det liturgiske språket til den etiopisk-ortodokse kirke, den eritreisk-ortodokse kirke, den eritreiske-katolske kirken, den etiopisk-katolske kirke og haymanotjødedommen til det jødiske samfunnet Beta Israel i Etiopia. På språkene amharisk (nasjonalspråket i Etiopia) og tigrinja kalles skriften ofte for *fidäl* (ፊደል), som betyr «skrift» eller «alfabet». Under Unicode-standarden og ISO 15924 er det definert som etiopisk tekst.

De eldste kjente inskripsjonene i geez-skriftet er dateres til 400-tallet f.Kr. Til å begynne med representerte skriften bare konsonanter. Vokalindikasjon begynte å dukke opp på 400-tallet e.Kr. under kong Ezanas regjeringstid, men kan ha utviklet seg på et tidligere tidspunkt. Alfabetet brukes med enkelte variasjoner til å skrive blant annet geez, amharisk, tigré, tigrinja og sebatbeit. Tradisjonelt har skriften også vært brukt til de ikke-semittiske språkene meen, blin og oromo.

Det er mulig at skriftspråket ble utviklet fra de sabaiske og minoiske skriftsystemene i det sørlige arabiske halvøy og Jemen, kalt gammel sørarabisk skrift som var beslektet med andre semittiske skriftsystemer.

Skriften skrives fra venstre mot høyre, altså motsatt av hebraisk og arabisk. Skriften består av 26 konsonanter. Hvilke vokaler som skal brukes, vises ved at konsonanttegnene forandrer form på forskjellige måter etter hvilken vokal de skal stå sammen med.

## Referanser

## Litteratur

* Amha, Azeb (2010): On loans and additions to the fidäl (Ethiopic) writing system, i: Voogt, Alexander J. de; Finkel, Irving L., red.: *The Idea of Writing: Play and Complexity*, Brill; s. 179–196.
* Cohen, Marcel (1921): «La prononciation traditionnelle du Guèze (éthiopien classique)», i: *Journal asiatique* Sér. 11 / T. 18.
* Scelta, Gabe F. (2001): *The Comparative Origin and Usage of the Ge'ez writing system of Ethiopia* (PDF)

## Eksterne lenker

* (en) Ge'ez script – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* «A Look at Ethiopic Numerals», *Geez.org*
* «The Names of Geʽez Letters», *Academia.edu*
# Kurrentskrift

Alfabetet i utpreget kurrentskrift fra omtrent 1865. Den nest siste linjen viser omlydene ⟨ä⟩, ⟨ö⟩, ⟨ü⟩ og de tilsvarende store bokstavene ⟨Ae⟩, ⟨Oe⟩ og ⟨Ue⟩. Den nederste linjen viser ligaturene ⟨ch⟩, ⟨ck⟩, ⟨th⟩, ⟨sch⟩, ⟨sz⟩ ( ⟨ß⟩ ) og ⟨st⟩.
Dansk kurrentskrift, dvs. «gotisk» fra omtrent 1800 med ⟨Æ⟩ og ⟨Ø⟩ på slutten av alfabetet.
Eksempel på fonttabell for tysk håndskrift av Kaushik Carlini, 2021.
**Kurrentskrift** er en eldre form for tyskspråklig håndskrift, basert på senmiddelalderlig kursivskrift (Kurrentschrift) eller tysk skrift (Deutsche Schrift) og *tysk kursiv*. Gjennom en epoke tidlig på 1900-tallet ble enkelte bokstaver gitt avvikende former.

Tyske forfattere anvendte parallelt begge kursivskriftlige stiler, både kurrent og latinsk kursiv. Det var selve tekstens plassering, innhold og kontekst bestemte hvilken skrivestil som skulle benyttes.

Sütterlin er en moderne variant av kursivskrift, som bygde på eldre gotiske former, som også kunne karakteriseres som forenklede bokstaver. Stilen ble utviklet i 1911 og undervist som hovedform i alle tyske skoler fra 1915 til begynnelsen av januar 1941, da den ble erstattet av tysk normalskrift, til vanlig omtalt som «latinsk skrift».

## Galleri

* Brev fra Gotthold Ephraim Lessing til Ewald Christian von Kleist, 14. mars 1758.
* Udatret manuskript av Wilhelm Busch fra sent på 1800-tallet.
* Eksempel på formskrift i en bokutgivelse fra 1905.
* Kurrentskrift brukt barnebok fra 1916.
* Det kommunale barnehjemmet «Städtisches Kinderheims» navn på fasaden i Esslingen am Neckar. Foto: 2006.
* En håndskrevet restaurantregning fra Gasthof Adler i kurrentskrift fra 1920-årene.
* Kurrentskrift for den tyske grunnskolen fra 1903–1914. De 26 bokstavene / ligaturer. Starten på eksempelteksten.
* Kurrentskrift for den tyske grunnskolen fra 1903–1914. Enden på foregående eksempeltekst.
* Siste avsnitt i en tysk kontrakt fra 1750 signert av Georg II, konge av Storbritannia og kurfyrste av Hannover, som inneholder en blanding av kurrentskrift og latinske bokstaver.
* Håndskrevet brev fra F: C: W: v: Lampe til George Stier, 1792.

## Se også

* Antiqua–Fraktur-tvisten
* Svartebokstaver
* Fraktur (manus)

## Referanser

## Eksterne lenker

* Tysk håndskrift (på tysk). Oversikt og eksempler på kurrentskrift av N.A. Powell
* Tyskspråklig side om kurrentskrift, inkludert historien om tysk kursiv håndskrift og -språk.
* En annen versjon av Lars Erik Bryld, kalt Manu Gothica
* Enda en versjon av Peter Wiegel
* Kurrent-Schreibmaschine – gammeltysk skrivemaskin En nettassistent for bedre lesing av kurrentskrift.

### På tysk Wikipedia

* Eszett (bokstav *ß*)
* Sütterlin håndskrift
# Mayaskrift

Mayskrifttegn fra *Museo del Sitio* i Palenque i Mexico
Mayainskripsjonene ble vanligvis skrevet i to tegn breie kolonner, hvor hver kolonne ble lest fra venstre mot høyre, ovafra og ned.
**Mayaskrift**, også kalt **mayahieroglyfer**, er skriftsystemet til den førkolumbiske mayasivilisasjonen i Mesoamerika. Det er foreløpig det eneste mesoamerikanske skriftsystemet som er dechiffrert nesten i sin helhet. De eldste inskripsjonene som har blitt identifisert som maya, stammer fra det tredje århundret før vår tidsregning, og skrifta ble brukt kontinuerlig fram til den spanske invasjonen på 1500-tallet (og enda lengre på isolerte steder som blant annet Tayasal). Mayaskrifta besto av logogrammer som ble komplementert med et sett syllabiske tegn, et system som kan sammenlignes med dagens japanske skrift.

## Historie

Mayaskrift ble kalt «hieroglyfer» av tidlige europeiske oppdagere 1700- og 1800-tallet som syntes tegna ligna de egyptiske hieroglyfene, som for øvrig ikke har noe å gjøre med mayahieroglyfene.

Hovedkilden til kunnskap om mayaskrifta var biskop Diego de Landa Calderóns manuskript *Relación de las Cosas de Yucatán*, der han satte opp ei liste over mayategn og lyder assosierte med disse tegna. Landa Calderón var sentral i ødeleggelsen av mayatekster, og grunnen til at han arbeida med skriften var for å lage et latinbasert alfabet for mayaspråket yukatansk.

## Dechiffrering

Man har dechiffrert nesten alle de mayiske skrifttegna, og man regner med at over 90 prosent av mayatekstene kan leses med forholdsvis god nøyaktighet. I 2004 kjente man til minst ett tegn for de stavelsene som er markert i det følgende skjemaet:

|  | (’) | b | ch | ch’ | h | j | k | k’ | l | m | n | p | p’ | s | t | t’ | tz | tz’ | w | x | y |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **a** | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |   | • | • |   | • | • | • | • | • |
| **e** | • | • | • |   | • | • | • | • | • | • | • |   |   |   | • |   |   |   |   |   | • |
| **i** | • | • | • |   | • | • | • | • | • | • | • | • |   | • | • |   | • | • | • | • | • |
| **o** | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • | • |   |   | • |   |   |   | • | • | • |
| **u** | • | • | • |   | • | • | • | • | • | • | • | • |   | • | • | • | • | • |   |   | • |

## Referanser

## Litteratur

* (en) Coe, Michael D. 1999: *Breaking the Maya Code (rev.)*. New York: W.W. Norton & Co., Inc.