# Kunrei-shiki

**Kunrei-shiki rōmaji** (訓令式ローマ字, Kunrei-shiki rōmaji), ofte bare kalt **Kunrei-shiki** er et romaniserings-system som brukes til å skrive japansk med latinske bokstaver. Det blir lite brukt, ettersom Hepburn Rōmaji ligner mer på engelsk-språklig uttale og har slått bedre gjennom i den ikke-asiatiske delen av verden.

Kunrei-shiki baserer seg på det eldre Nihon-shiki-systemet, modifisert for standard japansk. F.eks. ville ordet かなづかい (romanisert *kanadukai* med Nihon-shiki) bli uttalt *kanazukai* i vanlig moderne japansk. Her bruker Kunrei-shiki den sistnevnte skrivemåten.

## Bruk

Selv om Kunreis-shiki-systemet er offentlig godkjent, er bruken av den utenfor Japan ganske beskjeden. Til og med den japanske regjeringen benytter seg mest av Hepburn-systemet, som f.eks. til romanisering av japanske navn på pass, vei- og togskilt. Det overveldende flertallet av vestlige publikasjoner og engelskspråklige aviser bruker i dag Hepburn.

Kunrei-shiki baserer seg på japansk fonologi, og kan derfor få utenforstående til å uttale ord feilaktig. John Hinds, forfatteren av *Japanese: A Prescriptive Grammar*, mener at det er en stor ulempe å benytte seg av Kunrei-shiki.."

I dag er hovedbrukerne av Kunrei-shiki mennesker med japansk som morsmål og lingvister som studerer japansk. Den fordelen som tilhengere av Kunrei-shiki ofte fremtrekker er at den fungerer bedre til å illustrere japansk grammatikk enn Hepburn. Hepburn får bl.a regelmessige bøyninger til å av og til virke uregelmessige.

## Stavelser av Kana i Kunrei-shiki

| Gojūon | Yōon |
| --- | --- |
| あ ア *a* | い イ *i* | う ウ *u* | え エ *e* | お オ *o* | (*ya*) | (*yu*) | (*yo*) |
|  |
| か カ *ka* | き キ *ki* | く ク *ku* | け ケ *ke* | こ コ *ko* | きゃ キャ *kya* | きゅ キュ *kyu* | きょ キョ *kyo* |
| さ サ *sa* | し シ *si* | す ス *su* | せ セ *se* | そ ソ *so* | しゃ シャ *sya* | しゅ シュ *syu* | しょ ショ *syo* |
| た タ *ta* | ち チ *ti* | つ ツ *tu* | て テ *te* | と ト *to* | ちゃ チャ *tya* | ちゅ チュ *tyu* | ちょ チョ *tyo* |
| な ナ *na* | に ニ *ni* | ぬ ヌ *nu* | ね ネ *ne* | の ノ *no* | にゃ ニャ *nya* | にゅ ニュ *nyu* | にょ ニョ *nyo* |
| は ハ *ha* | ひ ヒ *hi* | ふ フ *hu* | へ ヘ *he* | ほ ホ *ho* | ひゃ ヒャ *hya* | ひゅ ヒュ *hyu* | ひょ ヒョ *hyo* |
| ま マ *ma* | み ミ *mi* | む ム *mu* | め メ *me* | も モ *mo* | みゃ ミャ *mya* | みゅ ミュ *myu* | みょ ミョ *myo* |
| や ヤ *ya* |  | ゆ ユ *yu* |  | よ ヨ *yo* |  |
| ら ラ *ra* | り リ *ri* | る ル *ru* | れ レ *re* | ろ ロ *ro* | りゃ リャ *rya* | りゅ リュ *ryu* | りょ リョ *ryo* |
| わ ワ *wa* | ゐ ヰ *wi* |  | ゑ ヱ *we* | を ヲ *wo* |  |
|  | ん ン *n*-*n'* |  |
| myke stavelser (dakuten) |
|  |
| が ガ *ga* | ぎ ギ *gi* | ぐ グ *gu* | げ ゲ *ge* | ご ゴ *go* | ぎゃ ギャ *gya* | ぎゅ ギュ *gyu* | ぎょ ギョ *gyo* |
| ざ ザ *za* | じ ジ *zi* | ず ズ *zu* | ぜ ゼ *ze* | ぞ ゾ *zo* | じゃ ジャ *zya* | じゅ ジュ *zyu* | じょ ジョ *zyo* |
| だ ダ *da* | ぢ ヂ *zi* | づ ヅ *zu* | で デ *de* | ど ド *do* | ぢゃ ヂャ *zya* | ぢゅ ヂュ *zyu* | ぢょ ヂョ *zyo* |
| ば バ *ba* | び ビ *bi* | ぶ ブ *bu* | べ ベ *be* | ぼ ボ *bo* | びゃ ビャ *bya* | びゅ ビュ *byu* | びょ ビョ *byo* |
| ぱ パ *pa* | ぴ ピ *pi* | ぷ プ *pu* | ぺ ペ *pe* | ぽ ポ *po* | ぴゃ ピャ *pya* | ぴゅ ピュ *pyu* | ぴょ ピョ *pyo* |

NB:

* Tegn i rødt er ikke i bruk i moderne japansk.
* Dersom *he* (へ) blir brukt som en partikkel blir den skrevet som *e* og ikke *he* (som i Nihon-shiki).
* Dersom *ha* (は) blir brukt som en partikkel blir den skrevet som *wa* og ikke *ha*.
* Dersom *wo* (を) blir brukt som en partikkel blir den skrevet som *o* og ikke *wo*.
* Lange vokaler blir indikert med et cirkonfleks, f.eks. blir lang *o* skrevet *ô*.
* Geminate consonants are marked by doubling the consonant following the sokuon, っ, without exception.
* Den første bokstaven i en setning blir alltid skrevet stort. (som (no) )

## Referanser

## Eksterne lenker

* The Romaji (Roomaji) Conundrum by Andrew Horvat

Autoritetsdata