Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Landkreis

Administrative nivåer i Tyskland
En Kreis (i Nordrhein-Westfalen og Schleswig-Holstein) eller Landkreis (i alle andre forbundsland) er etter tysk kommunalrett en sammenslutning av kommuner (*Gemeinde*) og samtidig et offentlig foretak som forvalter et område (*Gebietskörperschaft*). Landkretsen forvalter sitt område i henhold til prinsippet om kommunalt sjølstyre. Sammenlikna med norsk forvaltning svarer Landkreis best til betegnelsen fylke eller fylkeskommune.

Alle kretser og landkretser i Tyskland er delt i et antall kretstilhørige kommuner (*kreisangehörige Gemeinden*). Tallet på kommuner i en krets varierer fra 6 til 235. Byer med mer enn 100 000 innbyggere (i enkelte forbundsland også mindre byer) er i de fleste forbundsland kretsfrie *(Kreisfreie Städte)*, dvs. at de ikke hører inn under noen krets, men i stedet ivaretar fylkesfunksjonene på bynivå omtrent slik Oslo gjør i Norge. Det er 107 slike kretsfrie byer i Tyskland.

Hvilke offentlige oppgaver kretsene har, kan variere. Boligbygging, veger (*Kreisstraßen*), helsevesen, katastrofeberedskap, mattilsyn, avfallshandtering, kollektivtransport og sosialhjelp er oppgaver som til vanlig ligger til kretsen. I tillegg til å yte tjenester på vegne av kommunene fungerer kretsen også som statens forlenga arm i distriktene og fører tilsyn med kommunene. Enkelte kretser er fullkommunalisert, dvs. at det statlige overoppsynet er overdratt kretsen. Kretsen finansierer sin virksomhet ved å kreve en avgift (*Kreisumlage*) av kommunene.

Administrasjon og politisk ledelse av kretsen er lagt til en *Kreisstadt*. Her har den politisk valgte *Kreistag* sitt sete, valgt for fem år (i Bayern seks). Dette ledes av en landrat.

Betegnelsen Kreis går tilbake til det tsjekkiske ordet *kraj* («land»). Tidlig på 1800-tallet forsøkte den prøyssiske statsmannen Freiherr vom Stein å innføre en form for lokalt styre også i landdistriktene. Først mot slutten av århundret ble forslaget realisert, og de første kretsordningene innført i de prøyssiske provinsene Westfalen (1886) og Rheinprovinz (1887).

Alle Tysklands 295 landkretser er tilsluttet forbundet *Deutscher Landkreistag*.

## Se også

* Liste over Landkreise i Tyskland
* Tysklands lokalforvaltning
* Kreistag
* Tysklands politiske system

## Eksterne lenker

* Deutscher Landkreistag
* Kreisnavigator – oversikt over landkretser
# Den europeiske unions offisielle språk

Tavle med de 24 offisielle EU-språkene i Europaparlamentet.
**Den europeiske unions offisielle språk** er som hovedregel de språkene som er offisielle i EUs medlemsland. Den første forordning om EUs språk ble vedtatt 15. april 1958. EU har 24 offisielle språk. Unntak gjelder for luxembourgsk (offisielt i Luxembourg) og tyrkisk (offisielt på Kypros) selv om de er offisielle i disse to landene

Språkpolitikk er de enkelte medlemslandenes eget ansvar i EU. EU fremmer imidlertid flerspråklighet via subsidier, og oppfordrer innbyggerne til å lære minst to språk i tillegg til morsmålet.[*trenger referanse*] Det mest talte språket i EU er tysk, mens språket flest forstår er engelsk.[*trenger referanse*]

Fransk er offisielt språk i de tre byene som er politiske sentrum i EU: Brussel (Belgia), Strasbourg (Frankrike) og Luxembourg (Luxembourg), mens katalansk, galisisk og russisk (i de baltiske landene) er de mest brukt ikke-offisielle språka i EU.[*trenger referanse*]

| ISO | Språk | Offisielt i | Språkfamilie | Språkets navn på EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| bg | Bulgarsk |  Bulgaria | Indoeuropeisk – slavisk | *Европейски съюз* |
| da | Dansk |  Danmark | Indoeuropeisk – germansk | *Den Europæiske Union* |
| en | Engelsk |  Irland (med irsk)  Malta (med maltesisk)  | Indoeuropeisk – germansk | *European Union* |
| et | Estisk |  Estland | Uralsk | *Euroopa Liit* |
| fi | Finsk |  Finland (med svensk) | Uralsk | *Euroopan unioni* |
| fr | Fransk |  Belgia (med nederlandsk og tysk)  Frankrike  Luxembourg (med tysk og luxembourgsk) | Indoeuropeisk – romansk | *Union européenne* |
| el | Gresk |  Hellas  Kypros (med tyrkisk) | Indoeuropeisk | *Ευρωπαϊκή Ένωση* |
| ga | Irsk |  Irland (med engelsk) | Indoeuropeisk – keltisk | *An tAontas Eorpach* |
| hr | Kroatisk |  Kroatia | Indoeuropeisk – slavisk | *Europska unija* |
| it | Italiensk |  Italia | Indoeuropeisk – romansk | *Unione Europea* |
| lv | Latvisk |  Latvia | Indoeuropeisk – baltisk | *Eiropas Savienība* |
| lt | Litauisk |  Litauen | Indoeuropeisk – baltisk | *Europos Sąjunga* |
| mt | Maltesisk |  Malta (med engelsk) | Afroasiatisk | *Unjoni Ewropea* |
| nl | Nederlandsk |  Belgia (med tysk og fransk)  Nederland | Indoeuropeisk – germansk | *Europese Unie* |
| pl | Polsk |  Polen | Indoeuropeisk – slavisk | *Unia Europejska* |
| pt | Portugisisk |  Portugal | Indoeuropeisk – romansk | *União Europeia* |
| ro | Rumensk |  Romania | Indoeuropeisk – romansk | *Uniunea Europeană* |
| sk | Slovakisk |  Slovakia | Indoeuropeisk – slavisk | *Európska únia* |
| sl | Slovensk |  Slovenia | Indoeuropeisk – slavisk | *Evropska unija* |
| es | Spansk |  Spania | Indoeuropeisk – romansk | *Unión Europea* |
| sv | Svensk |  Finland (med finsk)  Sverige | Indoeuropeisk – germansk | *Europeiska unionen* |
| cs | Tsjekkisk |  Tsjekkia | Indoeuropeisk – slavisk | *Evropská unie* |
| de | Tysk |  Belgia (med nederlandsk og fransk)  Luxembourg (med fransk og luxembourgsk)  Tyskland  Østerrike | Indoeuropeisk – germansk | *Europäische Union* |
| hu | Ungarsk |  Ungarn | Uralsk | *Európai Unió* |

## Referanser
# Janteloven

Aksel Sandemose formulerte Janteloven som han publiserte i boka *En flyktning krysser sitt spor* fra 1933.
**Janteloven** er en tekst skrevet av forfatteren Aksel Sandemose i 1933, og ble først presentert i verket *En flyktning krysser sitt spor*. Denne teksten gir et godt bilde av «menneskenes iboende ondskap og evne til å trykke hverandre ned», som Aksel Sandemose mente preget menneskene fra deres første samhandling.

Janteloven lyder slik:

1. Du skal ikke tro at du *er* noe.
2. Du skal ikke tro at du er like så meget som *oss*.
3. Du skal ikke tro du er klokere enn *oss*.
4. Du skal ikke innbille deg du er bedre enn *oss*.
5. Du skal ikke tro du vet mere enn *oss*.
6. Du skal ikke tro du er mere enn *oss*.
7. Du skal ikke tro at *du* duger til noe.
8. Du skal ikke le av *oss*.
9. Du skal ikke tro at noen bryr seg om *deg*.
10. Du skal ikke tro at du kan lære *oss* noe.

Senere i boken kommer Sandemose opp med et 11. bud: Du tror kanskje ikke at jeg vet noe om *deg*?

Sandemose sa dette om Jante: «Jante og Nykøbing er den samme by, så længe det gælder omridsene, naturen, de døde ting. Menneskene kan man lige så godt henføre til Ribe eller Arendal». I den kommenterte utgaven av romanen fra 1955 skriver Sandemose i forordet (s.13) om Jante: «Det viser seg kanskje best ved at mange har kjent igjen sitt eget hjemsted, -notorisk er det hendt med folk fra Arendal, Kristiansund, Tromsø og Viborg.»

## Andre jantelover

Mange land har formulert prinsipper som har samme effekt som janteloven. For eksempel i Australia og New Zealand har høy valmue-syndromet (engelsk: *tall poppy syndrome*), som går ut på at blomster som vokser høyere enn omkringliggende blomster blir kuttet ned. Japansk kultur har et ordtak for at «spiker som stikker opp må slås ned».

## Se også

* Høy valmue-syndromet (*tall poppy syndrome*), beslektet uttrykk

## Referanser
# Dyggve

**Dyggve** (gammelnorsk: *Dyggvi*) var en mytisk konge i Uppsala i Svitjod (Sverige) av Ynglingeætten. Dyggve er omtalt i kildene Ynglingatal av skalden Tjodolv den kvinværske, Historia Norvegiæ og i Ynglingesagaen av Snorre Sturlason som sønn av den mytiske Uppsalakongen Domar og hans kone Drott som var datter av kong Damp (Rigs sønn) og søster av kong Dan den storlåtne som Danmark er oppkalt etter., og han nedstammet ifølge myten fra guden Yngve-Frøy. Hans eksistens er høyst tvilsom. Ynglingatal og de senere nedskrivinger har primært hatt som formål å legitimere Ynglingeætten og Harald Hårfagres slekt gjennom å legge fram deres ættlinjer direkte tilbake til de norrøne gudene.

Dyggve skal ha vært den første i sin ætt som brukte kongsnavnet og også Yngves (Yngve-Frøys) navn. Hans etterslekt kaltes derfor Ynglinger. Han skal ha dødd sottedøden og etter sin død fikk han ekte Lokes datter Hel. I Tjodolvs dikt Ynglingatal heter det om Dyggve:

*Jeg sa ei løgn*
*men Dyggves lik*
*har nå Hel*
*helst til gammen,*
*Ulvs og Narves*
*søster fikk*
*kåre seg*
*til mann en konge*
*og Lokes datter*
*lekte da*
*med Yngve-folkets*
*eneherre.*
Sønnen Dag den vise tok over riket etter farens død.

## Referanser
# Freden i Brömsebro

Freden i Brömsebro innebar at Sverige overtok fra Danmark-Norge de gule (Jämtland, Herjedalen, Gotland og Øsel) og røde (Halland) områdene for en periode på 30 år.
Fredsstenen i Bröms, reist i 1915 midt på holmen i Landabäcken (Brömsebäcken). På steinen står det «Minne af Freden i Brömsebro – Axel Oxenstierna – Corfitz Ulfeldt».
**Freden i Brömsebro** den 13. augustjul./ 23. august 1645greg. gjorde en slutt på den såkalte Hannibalfeiden mellom Danmark-Norge og Sverige som hadde pågått siden 1643. Ved denne fredsavtalen ble store landområder avgitt fra Danmark-Norge til Sverige. Disse var
Jämtland, Herjedalen avgitt fra riksdelen Norge, og Halland for 30 år, Gotland og Øsel fra riksdelen Danmark.

Fredsforhandlingene ble innledet på initiativ fra Frankrike, som i januar 1644 sendte diplomaten Gaspard Coignet de la Thuilerie. Den 25. desember 1644jul./ 4. januar 1645greg. lyktes han i å få partene til å signere en traktat om at de innledende fredsforhandlinger skulle finne sted i Brömsebro i februar 1645.

Det første møtet ble holdt den 8.jul./ 18. februar 1645greg. ved grensesteinen på den lille holmen i Landabäcken i Brömsebro. Deretter foregikk forhandlingene gjennom at de la Thuilerie reiste mellom svenskenes leir i Söderåkra og danskenes leir i Kristianopel. Axel Oxenstierna ledet forhandlingene fra svensk side og Corfitz Ulfeldt representerte den dansk-norske siden. Den 13.jul./ 23. augustgreg. møttes meglerne på nytt ved grensesteinen for å overlevere den av kongene signerte traktaten.

De militære fremgangene i krigen for Sverige førte til harde svenske krav. Freden innebar territorielt at Danmark-Norge avstod Jämtland og Härjedalen, samt de to Østersjø-øyene Gotland og Øsel, til Sverige. I tillegg fikk Sverige også Halland i 30 år.

Idre og Särna var kommet på svenske hender i 1644, men var likevel ikke en del av fredstraktaten. Først ved en særskilt avtale i 1751 ble disse områdene i Dalarna formelt svenske.

Forøvrig ble retten til tollfri passasje gjennom Øresund utvidet til alle Sveriges provinser, slik at alle svenske skip slapp å betale øresundstollen. Hamburg ble befridd fra betaling av Elben-tollen, en toll som byen frem til da måtte yte til fyrsterkebispedømmet Bremen.

## Se også

* Første fred i Brømsebro (1541)
* Dansk-svenske kriger

## Referanser
# Det vigesimale tallsystemet

**Det vigesimale tallsystemet** er et tallsystem med grunntallet 20. Det mest anvendte tallsystemet i den vestlige verden idag er titallsystemet. Spor av et vigesimalt tallsystem finnes likevel i flere europeiske språk, deriblant fransk, dansk og keltiske språk. Det vigesimale tallsystemet har også vært brukt av ainoer, eskimoer og av flere folkeslag i Mesoamerika i førkolumbisk tid.

Et snes er 20, en skokk (60) er tre snes, en øll (80) er fire snes, 100 er fem snes, og storhundre (120) er seks snes. På dansk benyttes til en viss grad grunntallet 20 for tall mellom 50 og 99. Eksempler er det danske ordet *tres* (3 × 20 eller 60) og *halvtreds* (2½ × 20 = 50). På fransk anvendes det på tall mellom 60 og 99. *Soixante-treize* («sekstitretten») betyr f.eks. 73, mens *quatre-vingts* («fire tjuer») betyr 80.
# Dansk krone

| Dansk krone |
| --- |
| Land |  Danmark  Færøyene  Grønland |
| Delt i | 100 øre |
| Valutakode | DKK |
| Innført | 1873–1875 |
| Mynter | 50-øre, 1, 2, 5, 10, 20-krone(r) |
| Sedler | 50, 100, 200, 500 og 1000 kroner |
| Sentralbank | Danmarks Nationalbank |

**Danske kroner** (forkortes **kr** eller **DKK**) er valutaen i Danmark. Én dansk krone deles i hundre øre. ISO 4217-koden for valutaen er *DKK*, men det er vanligere å referere til valutaen med forkortelsen *kr* eller bare symbolet «,–» (komma og tankestrek). Verdien av danske kroner holdes stabil mot den europeiske fellesvalutaen euro gjennom den europeiske vekslingsmekanismen (ERM II).

«Krone» er også navnet på myntenhetene i flere nordiske land, blant annet i Norge, Sverige (*«krona»*) og Island (*«króna»*).

## Historie

Kroner og ører ble innført ved en lov av 1873 og tatt i bruk 1. januar 1875. De avløste rigsbankdaleren, og én daler ble da verdsatt til to kroner, én mark til 33 1/3 øre og én skilling til to øre.

Samtidig ble den skandinaviske myntunion innført, en union som bestod frem til første verdenskrig.

## Dagens mynter og sedler

### Mynter

Danske gyldige mynter finnes i følgende valører: 50-øre, 1 kr, 2 kr, 5 kr, 10 kr, 20 kr.

Til spesielle anledninger er det utstedt gyldige mynter i andre valører, som 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr og 1000 kr.

Utover de gyldige finnes det som samleobjekt for myntsamlere mynter i følgende valører: 1 øre, 2 øre, 5 øre, 10 øre, 25-øre og ½ kr.

### Sedler

Danske gyldige pengesedler finnes i følgende valører: 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr, 1000 kr.

Utover de gyldige finnes det som samleobjekt for myntsamlere sedler i følgende valører: 1 kr, 5 kr, 10 kr, 20 kr.

## Referanser

## Nåværende DKK vekslingskurser

|  |  |
| --- | --- |
| XE.com: | AUD CAD CHF EUR GBP JPY NOK USD |

Autoritetsdata
# Sranan

| Sranan |
| --- |
| Sranantongo |
| Brukt i | Surinam  |
| Antall brukere | 126 400 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Kreolspråk Engelskbaserte kreolspråk Atlantisk Surinamsk **Srnan** |
| Skriftsystem | Det latinske alfabetet |
| Språkkoder |
| ISO 639-2 | srn |
| ISO 639-3 | srn |
| Glottolog | sran1240  |
|

---

 **Wikipedia på sranan**  Sranan på Wiktionary  |

**Sranan** (også **surinamesisk**, **taki-taki**, **surinaams** og **sranan Tongo**, «det surinamske språket») er et språk som snakkes som morsmål av 120 000 i Surinam. Det er et kreolspråk med elementer fra først og fremst nederlandsk, engelsk, portugisisk og ulike sentral- og vestafrikanske språk, men det finnes også innslag av spansk, fransk, hindi, javanesisk, kinesisk og ulike indianske språk.

## Referanser
# Usatovokulturen

**Usatovokulturen**, 3500-3000 f.Kr., er en arkeologisk steinalderkultur ved Svartehavet mellom munningene av elvene Bug og Donau i dagens Romania, Moldavia og sørlige Ukraina.

Kulturen er betraktet som en hybrid med røtter i både Cernavodăkulturen og Cucuteni-kulturen, overlagt av inntrengende elementer fra den indoeuropeiske Kurgankulturen. Gjenstander av metall er knyttet til kontakter med fjerne Kaukasus.

Kulturen er sett på som en del av «Balkan-Donau-komplekset» som strakte seg fra Troja, Doanudalen opp til elven Elben. Det er mulig at Usatovokulturen kan ha spilt en betydelig rolle som mellomledd eller formilder mellom førindoeuropeisk og germanske språk. Innflytelsen til kulturen strakte seg opp til elven Dnestr og var en kjede av sosial interaksjon inn sørøstlige Polen av de siste århundrene av Trichterbecker-kulturen, og skaffet det medium hvor de førgermanske dialektene spredte seg over en større region.

## Referanser

## Litteratur

* Mallory, J. P.: «Usatavo Culture», *Encyclopedia of Indo-European Culture*, Fitzroy Dearborn, 1997.
* Manzura, Igor: «The proto-bronze age cemetery at durankulak: A look from the east» Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine. (PDF), i Lolita Nikolova, John Fritz & Jude Higgins (red.): *Prehistoric Archaeology & Anthropological Theory and Education*. RPRP 6-7, 2005

## Eksterne lenker

* Ukraine/Republic of Moldavia – Cernavodă I and Usatovo culture in the northwest Black Sea, Deutsches Archäologisches Institut
# Gravkulturen i Gandhara

Geografien i Rigveda, med dens elvenavn; den geografiske beliggenheten til Swāt-kulturen og Grav H-kulturen er avmerket.
**Gravkulturen i Gandhara** oppsto rundt 1600 f.Kr. og fram til 500 f.Kr. i Gandhara, som ligger i dagens Pakistan og Afghanistan. Den har også blitt kalt for *Swatkulturen*, etter elven Swat som renner gjennom distriktet Swat i distriktet Khyber Pakhtunkhwa i nordlige Pakistan. Kulturen har blitt vurdert som tegn på indoarisk migrasjoner, men har også blitt forklart som lokal kulturkontinuitet.

## Lokalisering og vesen

Vesentlige funn av gjenstander fra hovedsakelig i graver, var spredt langs breddene av elvene Swat og Panjkora i nord, ved byen Taxila i sørøst, langs elven Gomal i sør. Små og enkle statuetter gjort i terrakotta sammen med annen keramisk steingods ble lagt i gravene. Enkelte gjenstander ble dekorert med enkel formgivning i form av prikker markert langs rader i keramikken. Det har blitt avdekket levninger av hest i minst en grav.

## Litteratur

* Bryant, Edwin (2001): *The Quest for the Origins of Vedic Culture*, Oxford University Press, ISBN 0-19-513777-9
* Kochhar, Rajesh (2000): *The Vedic People: Their History and Geography*, Sangam Books
* Müller-Karpe, Hermann (1983): *Jungbronzezeitlich-früheisenzeitliche Gräberfelder der Swat-Kultur in Nord-Pakistan*, Beck, ISBN 3406301541
* Parpola, Asko (1993): «Margiana and the Aryan Problem» i: *International Association for the Study of the Cultures of Central Asia Information Bulletin* **19**, s. 41-62
* Tusa, Sebastiano (1977): «The Swat Valley in the 2nd and 1st Millennia BC: A Question of Marginality» i: *South Asian Archaeology* **6** s. 675-695

## Eksterne lenker

* «Gandhara Civilization», *Historypak*
* Bhan, Suraj: «North Indian Protohistory and Vedic Aryans» Arkivert 19. januar 2016 hos Wayback Machine., *Ancient Asia*
# Ladet partikkel

I fysikk er en **ladet partikkel** en partikkel med en elektrisk ladning. Det kan være et ion, for eksempel et molekyl eller atom med overskudd eller underskudd av elektroner i forhold til protoner. Det kan også være et elektron eller et proton, eller en annen elementær partikkel, som alle antas å ha samme ladning (unntatt antimateriale). En annen ladet partikkel kan være en atomkjerne uten elektroner, slik som en alfapartikkel.

Et plasma er en samling av ladede partikler, atomkjerner og separerte elektroner, men kan også være en gass som inneholder en betydelig andel ladede partikler.

## Eksempler

### Positiv ladet partikler

* Protoner
* Positroner
* Alfapartikkler
* Kationer

### Negativ ladet partikler

* Elektroner
* Antiprotoner
* Muoner
* Tauoner
* Anioner

## Referanser
# Jupiter Icy Moon Explorer

|  Juice  |
| --- |
|  En kunstners fremstilling av Jupiter Icy Moon Explorer  |
|  Operatør  |  Den europeiske romfartsorganisasjon  |
|  Destinasjon  |  Jupiter, Europa, Ganymedes og Callisto  |
|  Oppskytning  |  14. april 2023  |
|  Oppskytnings­sted  |  Centre spatial guyanais  |

**Jupiter Icy Moon Explorer** (**JUICE**) er en romsonde som har blitt sendt til planeten Jupiter og dens måner under ledelse av Den europeiske romfartsorganisasjonen og med Airbus Defence and Space som hovedkontraktør. Romsondens målsetning er å utforske Jupiter som en arketype for gasskjemper, og å utforske himmellegemers beboelighet omkring gasskjemper. Romsondens primære objekter for utforskning vil være de tre galileiske månene Europa, Ganymedes og Callisto.

Romsonden er en omformulering av det tidligere Europa Jupiter System Mission – Laplace (EJSM-Laplace), og er det første L-klasse-oppdraget (L1) i ESAs Cosmic Vision-program.

Romsonden ble skutt opp fra Centre spatial guyanais i Kourou i Fransk Guyana 14. april 2023, og er beregnet å være framme ved Jupiter i juli 2031.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (engelsk) Future Planetary Exploration JUICE – Jupiter Ganymede Orbiter Revised Proposal
* (engelsk) Michele Dougherty and Olivier Grasset - **Jupiter Icy Moon Explorer** (2011)

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Tipper Gore

| Tipper Gore |
| --- |
|  |
| Født | Mary Elizabeth Aitcheson 19. aug. 1948 (77 år) Washington D.C. |
| Beskjeftigelse | Skribent, fotograf, politiker, psykolog  |
| Embete | * Visepresidentens ektefelle (1993–2001)
 |
| Utdannet ved |
6 oppføringer
Boston University Peabody College Boston University College of Arts and Sciences St. Stephen's & St. Agnes School Garland Junior College Simmons College

 |
| Ektefelle | Al Gore (1970–2010) |
| Far | John Kenneth (Jack) Aitcheson, Jr. |
| Mor | Margaret Ann Odom Aitcheson |
| Barn | Karenna Gore Schiff Kristin Gore Albert Arnold Gore III Sarah Gore |
| Parti | Det demokratiske parti |
| Nasjonalitet | USA |
|

---

Tipper Gore på Commons |

**Mary Elizabeth «Tipper» Gore** (født **Aitcheson**; 1948) er kjent som ektefellen til USAs 45. visepresident Al Gore, samt for sin kamp for sensur av grovt språk innen musikken.

Mary Elizabeth Aitcheson Gore kona til Al Gore.
## Liv og virke

Gore er utdannet psykolog og jobbet som fotograf frem til ektemannen ble innvalgt i Representantenes hus i 1976. I 1985 var hun en av grunnleggerne av Parents Music Resource Center (PMRC), et initiativ hun tok etter å ha hørt en sang av Prince. PMRC rettet seg mot tekster som tok for seg sex, vold, okkultisme, alkohol og narkotika. Dette resulterte i en høring i Senatet der artister som John Denver, Frank Zappa og Dee Snider fra Twisted Sister deltok. Høringen førte blant annet til at medlemselskapene i Record Industry Association of America (RIAA) begynte å benytte seg av et klistremerke, kjent som *Tipper Sticker* etter Tipper Gore, som var ment for å advare foreldre mot innholdet på platene. Denne episoden har siden bidratt til å gjøre Tipper Gore svært upopulært i mange musikerkretser, særlig innen rap- og rock-miljøer, og en rekke artister, blant annet Anthrax, Alice Donut, Ice T og Ministry, har på ulike måter uttrykt sitt mishag mot Gore.

Etter årene som visepresidentfrue har Tipper Gore gjort seg bemerket for sine uttalelser og standpunkter i forhold til mental helse. Hun har også, sammen med ektemannen, vært aktiv i forhold til og skrevet to bøker om å bevare tradisjonelle familieverdier. Hun er i dag bosatt i Nashville, Tennessee og har fire barn.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Tipper Gore – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Bhrigu

**Bhrigu** er i indisk mytologi opprinnelig benevnelsen på mystiske vesen som oppfant ilden og gav den til menneskene. I den senere hindulitteraturen er Bhrigu navnet på en høyt priset mytologisk personlighet, en av de syv vise og sønn av Brahma.

## Kilder

 *Denne artikkelen er helt eller delvis basert på materiale fra* Bhrigu *i Nordisk familjebok, utgitt mellom 1904 og 1926 – i dag offentlig eiendom.*

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata