# Psykoaktivt stoff

Et **psykoaktivt** eller **psykotropisk stoff** er et kjemisk stoff som i hovedsak virker på sentralnervesystemet der det forandrer hjernens funksjon og fører til midlertidige endringer i persepsjon, humør, bevissthet, eller adferd.

Disse stoffene kan brukes som rusmidler for en ønsket endring av ens bevissthet (slik som koffein, alkohol eller cannabis), som enteogener for spirituelle formål (slik som meskalininneholdende peyotekaktus eller psilocybininneholdende sopper, og også som legemiddel (slik som bruken av narkotiske stoffer for å kontrollere smerte, stimulanter for å behandle narkolepsi og oppmerksomhetsforstyrrelser samt antidepressiva og antipsykotika for behandling av nevrologiske og psykiatriske lidelser).

Vanlige dagligvarer, som for eksempel sukker og salt, kan stå som eksempler på mildere psykoaktive stoffer[*trenger referanse*], da disse i en gitt utstrekning kan virke vanedannende og stimulerende.

Mange av disse substansene (særlig stimulantene og de beroligende stoffene (sedativer) kan være vanedannende og forårsake kjemisk avhengighet og lede til rusmiddelavhengighet. Omvendt kan andre stoffer – psykedeliske stoffer – bidra til å behandle og til og med helbrede slik avhengighet. De fleste psykoaktive stoffene står på narkotikalisten. Det blir også fra tid til annen avdekket nye psykoaktive stoffer som har blitt fremstilt kjemisk.

Psykoaktive stoffer rangert fra venstre hjørne:
Kokain, Crack-kokain, Ritalin (Metylfenidat), Efedrin, MDMA, Peyote (Meskalin), LSD, Psilocybinsopper, Salvia divinorum, Diphenhydramine, Rød fluesopp, Tylenol, (inneholder Kodein), Kodeinpille, Tobakk, Bupropion, Cannabis**,** Hasj.

## Diagram over psykoaktive stoffer

Det følgende Venn-diagrammet forsøker å organisere og tilby en grunnleggende oversikt over de mest vanlige psykoaktive stoffer inn i overlappende grupper og undergrupper basert på farmakologisk klassifisering og virkningsmetode.

Navn innen hver enkelt undergruppe er nær de med mest lik virkning og følger også en generell plassering i henhold til tegnforklaringen under diagrammet. Primær overlapping vises gjennom fargeblanding.

**STIMULANTERSympatomimetiske aminerPsykomotoriske stimulanter
Amfetaminer
Katinon (khat)
Metylfenidat
Kokain
Amino ketoner
Bupropion
Dietylpropion
Efedrin
Pseudoefedrin
Metylxantiner
Koffein
Teofyllin
Teobromin
**ANTIPSYKOTIKAAtypiske antipsykotika
Quetiapine
Olanzapine
Typiske antipsykotika
Haloperidol
Klorpromazin
CBD
SSRIer
Paroksetin
Fluoksetin
Sertralin
Kolinergika
Nikotin
Betelnøtt
Muskarin (Rød fluesopp)
**BEROLIGENDE MIDLERSedativer Hypnotika
Alkohol
Eter
Barbiturater
Kloroform
Kloralhydrat
Metaqualone
GHB
Benzodiazepiner
Lorazepam
Alprazolam
Flunitrazepam
Diazepam
Nitrazepam
Opioider
Morfin
Kodein
Heroin
Fentanyl
Metadon
Cannabis
(THC)
Psykedelika
MDMA   MDA
MDEA
Meskalin
DOM
LSD
Psilocybin (fleinsopp)
AMT
DMT
Ibogain
Dissosiative stoffer
Ketamin
DXM
PCP
Nitrogenoksid
Salvinorin A
Ibotensyre   Muskimol
Delirframkallende midler
Dimenhydrinat
Difenhydramin
Skopolamin
Atropin

**HALLUSINOGENER**
### Kartforklaring

* Blått: Stimulanter øker generelt i effekt øverst til venstre.
* Rødt: Beroligende stoffer øker generelt i effekt nederst til høyre.
* Grønt: «Hallusinogener» er psykedelika mot venstre, dissosiative mot høyre, generelt mindre forutsigbare nedover og til høyre, og generelt sterkere i effekt mot bunnen.
* Lyserød farge: De såkalte «antipsykotika». *Et nytt og kontroversielt tillegg til diagrammet.*

#### Underseksjoner

* Hvitt: Overlapping av alle tre hovedseksjoner (Stimulanter, Beroligende og Hallusinogener) — *Eksempel: cannabis utviser virkninger i alle tre seksjoner.*
* Magenta (*purpurfarge*): Overlapping av Stimulanter (*Blått*) og Beroligende (*Rødt*) — *Eksempel: nikotin og SSRIer utviser virkninger av begge.*
* Cyan (*lyseblått*): Overlapping av Stimulanter (*Blått*) og Psykedeliske hallusinogener (*Grønt*) — *Primære psykedelika utviser en stimulerende virkning*.
* Gult : Overlapping av Beroligende (*Rødt*) og Dissosiative hallusinogener (*Grønt*) — *Primært beroligende stoffer utviser en beroligende virkning*.

## En kort historisk oversikt over bruk av stoff

Stoffbruk er ikke på noe vis et nytt fenomen. Det finnes arkeologiske beviser på bruken av psykoaktive substanser datert minst 10 000 år tilbake og historiske beviser for kulturell anvendelse i de siste 5000 årene.

Mens medisinsk bruk spiller en svært stor rolle, har det blitt foreslått at en driftsimpuls til å endre sin bevissthet er like grunnleggende som impulsen til å stille tørst, sult eller den seksuelle driften.

Mens noen vil rette fingeren mot markedsføring, tilgjengelighet eller det moderne livets press som årsaker til at mennesker bruker så mange psykoaktive stoffer i sitt daglige liv, behøver man bare å rette blikket mot historien, eller ganske enkelt mot barns lyst på å snurre, svinge, skli blant flere aktiviteter for å se at driften til å forandre på sin bevissthetstilstand er universell.

Dette forholdet begrenser seg ikke til mennesker. Mange dyr konsumerer forskjellige psykoaktive planter og dyr, bær og til og med gjæret frukt, og blir åpenbart beruset. Tradisjonelle legender om hellige planter inneholder ofte henvisninger til dyr som introduserer mennesket til bruken av dem.

Biologi antyder en evolusjonær forbindelse mellom psykoaktive planter og dyr for hvorfor disse kjemiske stoffene og deres reseptorer eksisterer som del av nervesystemet.

## Andre psykoaktive stoffer

* Afrodisiak
	+ Bremelanotid
* Og i en bredere forstand også:
	+ Antiemetika
	+ Smertestillende midler
	+ Antiepileptika

## Hvordan psykoaktive stoffer virker på hjernen

Det fins mange måter psykoaktive stoffer kan påvirke hjernen på. Mens noen stoffer affekterer nevroner presynaptisk, virker andre postsynaptisk og noen stoffer angriper ikke en gang synapsen, men virker på det nevrale aksonet i stedet[*trenger referanse*].

Her er en generell oversikt over på hvilke måter psykoaktive stoffer kan virke.

1. Forhindre aksjonspotensialet fra å starte
	* Lidokain, TTX (de binder seg til spenningskontrollerte natriumkanaler, så ikke noe aksjonspotensial begynner selv når et generatorpotensial overstiger terskelen)
2. Nevrotransmittersyntese
	* Økning – L-Dopa, tryptofan, kolin (forstadier)
	* Reduksjon – PCPA (hemmer syntese av 5HT)
	* Forårsaker økt sensitivitet for de fem sanser fordi et økt antall signaler blir sendt til hjernen.
3. Nevrotransmitterpakking
	* Økning – MAO-hemmere
	* Reduksjon – Resperin (kakker hull i katekolaminenes synaptiske vesikler)
4. Nevrotransmitterutslipp
	* Økning - sort enke-edderkopp (Ach (=acetylkolin))
	* Reduksjon – Botulinumtoksin (Ach), Tetanus (GABA)
5. Agonister – Kopierer virkningen til de originale nevrotransmitterne og aktiverer reseptorene
	* Muskarin, Nikotin (Ach)
	* AMDA, NMDA (Glu)
	* Alkohol, Benzodiazepiner (GABA)
6. Antagonister – Binder seg til reseptorstedene og blokkerer aktivering
	* Atropin, Curare (Ach)
	* PCP (Glu)
7. Forhindre nedbrytingen av Ach (acetylkolin) –
	* Insekticider, Nervegass
8. Forhindrer reopptak
	* Kokain (DA), Amfetaminer (E)
	* Trisykliske antidepressiver, SSRIer

*- basert på informasjon som ble lært bort i semesteremne NSC 201, Vanderbilt University*

## Se også

* Rusmiddel
* Stimulanter
* Psykedelika
* Psykedelisk krise
* Tankefrihet
* Psykedelia

## Referanser

## Litteratur

* Ronald K Siegel *Intoxication: The Universal Drive for Mind-Altering Substances* Park Street Press, Rochester, Vermont (2005) ISBN 1-59477-069-7 (paperback) merknad: ny ISBN kommer 1. januar 2007 og er 978-1-59477-069-2

## Eksterne lenker

### Om risiko ved bruk

* Oslo kommune – Rusmiddeletaten
* Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring
* Nasjonalt folkehelseinstitutt (Folkehelsa) (*Egne seksjoner for rettstoksikologi og rusmidler*)

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Helsemessige forbehold**: Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |