Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Walter Baade

| Walter Baade |
| --- |
| Walter Baade omkring 1950. (svensk) |
| Født | 24. mars 1893 Schröttinghausen |
| Død | 25. juni 1960   (67 år) Göttingen |
| Beskjeftigelse | Astronom, astrofysiker  |
| Utdannet ved | Georg-August-Universität Göttingen (–1919) Universitetet i Münster (1912–1913) |
| Ektefelle | Johanna Bohlmann |
| Nasjonalitet | Tyskland |
| Medlem av | * Bayerische Akademie der Wissenschaften
* Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen
* American Philosophical Society (1953–)
* Göttingens vitenskapsakademi
 |
| Utmerkelser | Henry Norris Russell Lectureship (1958) Royal Astronomical Societys gullmedalje (1954) Bruce-medaljen (1955) |
| Arbeidssted | Mount Wilson Observatory Palomar Observatory Georg-August-Universität Göttingen |
| Fagfelt | Astronomi, astrofysikk |
| Doktorgrads- studenter | Halton Arp |
|

---

Walter Baade på Commons |

**Wilhelm Heinrich Walter Baade** (født 24. mars 1893, død 25. juni 1960) var en tysk astronom som fra 1931 bodde i USA.

Han er kjent for sin forskning på galakser, og han var med på å identifisere supernovaer som en egen kategori av astronomiske objekter.

## Priser (utvalg)

* 1954 – Royal Astronomical Societys gullmedalje

## Referanser
# Ord og uttrykk i maskinering

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.

Denne artikkelen inneholder en liste over vanlige ord og uttrykk brukt innen maskineringsfaget.

## Bearbeidelse av overflate

* Metallstøping (sandstøping, etc.)
* Smiing
* Senkesmiing
* Filing
* Rasping
* Høvling
* Dreiebenk, verktøy som roterer arbeidsstykket rundt en rotasjonsakse. Det finnes mange typer dreiing: Konusdreiing, langsdreiing, plandreiing.
* Dreiestål, et utskiftbart verktøy med skjærende egg som brukes i dreiebenk. Ofte laget av enten hurtigstål eller hardmetall (se nedenfor).
* Fres, verktøy med roterende skjæreverktøy.
* Boring
* Skraping
* Brotsjing, brukes til å lage hull med nøyaktig størrelse i metall. Brukes på hull som på forhånd er boret, rømmet eller dreid. To hovedkategorier: Maskinbrotsj og håndbrotsj.
* Sliping, kan utføres med benksliper, båndsliper, eksentersliper, overflatesliper/plansliper, rettsliper eller trekantsliper. Se også rundsliping.
* Honing
* Lepping
* Polering

## Angivelse og toleranser

Angivelse og geometriske toleranser på tegninger:

* Form: Retthet, planhet, rundthet, sylindrisitet, profilform, flateform, konisitet
* Retning: Parallellitet, rettvinklethet, vinkelriktighet
* Beliggenhet: Posisjon, konsentrisitet, koaksilitet, symmetri.
* Kast: Aksialkast, radialkast, sirkulat kast eller totalkast.
* Gjenger: Stigning og toleranseklasse.

## Maskinering

* Avvirkningshastighet, mengden av materiale som fjernes per minutt når man dreier, kutter, freser, sliper eller honer metall (enhet: cm3/min). Definert som *kuttdybde* ganger *kuttbredde* ganger *matehastighet*.
* Bordmating (enhet: mm/min)
* Digitalavleser, et måleapparat med skjerm hvor man kan lese av målinger samt bruke andre tilleggsfunksjoner for å lette arbeidsoppgavene. Et nyttig verktøy for effektivt arbeid med dreiebenk og fres.
* Gjengebor, et bor i passende størrelse til forboring for gjenging i en gitt gjengedimensjon.
* Koordinatbord, et bord som er justerbart horisontalplanet, brukt til fresing
* Lengdemating
* Mating: Hastigheten et arbeidsstykke blir bearbeidet (enhet: mm/min).
* Maskintid: Tiden en maskineringsoperasjon tar (enhet: minutt)
* Skjærevæske
* Skjærhastighet, hastigheten det skjæres av spon på et arbeidstykke i en sponskjærende bearbeiding, for eksempel dreiing eller fresing (enhet: m/min).
* Spontverrsnitt
* Sponbryter
* Vendeskjær, utskiftbar hardmetallplate for dreiing eller fresing.

## Vanlige materialer og materialkvaliteter

### Verktøy

* Hurtigstål (HSS), legering som inneholder blant annet kobolt, et hardt materiale som stort sett brukes i verktøy.
* Hardmetall, også kalt *karbidstål*, et svært hardt materiale som stort sett brukes i verktøy. Hardere og dyrere enn hurtigstål.

### Arbeidsstykke

* Acetalplast (ofte kalt POM fra den kjemiske beskrivelsen *polyoxymetylen*), en hard plasttype egnet for dreiing.
* Nylon, et lett, glatt og sterkt materiale som kan dreies.

## Se også

* Hurtig prototyping

## Referanser

## Eksterne lenker

* Norsk-Engelsk ordliste bearbeidingsteknikk av Jan Magnus Farstad - NTNU Institutt for maskinteknikk og produksjon (link)

Autoritetsdata
# Mikro

| 10n | Prefiks | Symbol |
| --- | --- | --- |
| 1024 | yotta | Y |
| 1021 | zetta | Z |
| 1018 | exa | E |
| 1015 | peta | P |
| 1012 | tera | T |
| 109 | giga | G |
| 106 | mega | M |
| 103 | kilo | k |
| 102 | hekto | h |
| 101 | deka |
da |
| 10n | Prefiks | Symbol |
| 10−1 | desi | d |
| 10−2 | centi | c |
| 10−3 | milli | m |
| 10−6 | mikro | µ |
| 10−9 | nano | n |
| 10−12 | pico | p |
| 10−15 | femto | f |
| 10−18 | atto | a |
| 10−21 | zepto | z |
| 10−24 | yokto | y |

**Mikro** (symbol **µ**, tilsvarende den greske bokstaven my i liten versjon) er et SI-prefiks i SI-systemet som representerer 10−6, eller 1/1 000 000.

Det ble tatt inn i systemet i 1960. Mikro kommer fra gresk μικρός, som betyr *liten*.

Mer generelt brukes det i betydningen *veldig liten* (jmf. mikroelektronikk og mikroskop).

Under Windows kan man utnytte at tegnet har ASCII kode 230. [Alt]-tasten holdes trykket mens en taster 230 på talltastaturet (ikke tallrekken over bokstavene) før [Alt]-tasten slippes igjen.
# Maskinvare

Prosessor
Hovedkort
'RAM
Harddisk
Mus
**Maskinvare** (engelsk: *hardware*) er de fysiske delene en datamaskin eller annen teknologisk innretning består av. Begrepet brukes også om hele enheten som sådan. Eksempler på maskinvare er minnebrikker (RAM), kretskort, prosessorer (CPU), kabler, strømforsyninger (PSU), skrivere, vifter, harddisker (HDD), CD-ROM/DVD-brennere, skjermer, kabinetter, m.m.

## Typer maskinvare

Maskinvare kan grovt deles inn i enheter for *prosessering*, *datalagring* og *inn-/ut-operasjoner*.

Eksempler:

* Prosessering:
	+ Prosessor
	+ Matematikkprosessor
* Datalagring:
	+ RAM
	+ ROM
	+ EPROM
	+ Disketter
	+ Minnepinne
	+ Hullkort
	+ Harddisk
	+ CD-ROM
	+ DVD
	+ Magnetbånd
* Inn-/ut-operasjoner:
	+ Skjermkort
	+ Tastatur
	+ Mus
	+ Lydkort
	+ Skriver

## Maskinvareutvikling

**Maskinvareutvikling** er en kompleks innsats som inkluderer opprettelse og optimalisering av elektronikk og mekaniske systemelementer som utfører ulike beregningsprosesser. Forbindelsen mellom disse elementene og objektene er vanligvis realisert gjennom et maskinvaregrensesnitt.

**Maskinvareutvikling utføres vanligvis gjennom følgende stadier: skjematisk utvikling av maskinvareelementer;
* implementering av maskinvareelementer (i form av et trykt kretskort eller deres kombinasjon);
* testing av maskinvareelementer i laboratoriemiljøet;
* system integrasjon;
* maskinvaretesting i feltforhold.

Forresten, det første trinnet i hardwareutviklingsprosessen er det viktigste. Tross alt reduserer riktig maskinvaredesign ikke bare prosjektbudsjettet, men forhindrer også en rekke potensielle sammenbrudd og nedetider.

**Likhetene med programvareutvikling er åpenbare: Oppførsel

Brukere samhandler med produktene på ulike måter, produkter samhandler med andre produkter, og produkter gir utganger gitt input.

* Krav

Den har funksjonell (brukervendt) og ikke-funksjonell (ikke-brukervendt) krav.

* Kompleksitet

Enhver representasjon av produktspesifikasjoner fører alltid til en trestruktur, ettersom hovedtrekk dekomponeres til finere detaljer.

## Referanser

## Kilder

* (no) «Maskinvare» i *Store norske leksikon*

## Se også

* Datamaskin
* Programvare

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Smartbok

Wistron Pursebook, med en 1 GHz Snapdragon ARM mikroprosessor (april 2009).
En **smartbok** er en tidligere klasse av mobile enheter som kombinerte egenskaper fra både en smarttelefon og en NettPC. Smartbøker ble produsert mellom 2009 og 2010. De ble reklamert med egenskaper som at de alltid var påslått, hadde batterier som varte hele dagen, 3G eller Wi-Fi forbindelse og GPS i bærbare datamaskiner med en skjermstørrelse på 5 til 10 tommer og en myk berøringsskjerm som tastatur.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Mikrokontroller

Forskjellige Microchip PIC mikrokontrollerer.
En **mikrokontroller** er en programmerbar prosessor som samtidig inneholder periferifunksjoner. Foruten en 8-bits, 16-bits eller 32-bits prosessor med arbeids-RAM inneholder mikrokontrolleren ofte en ROM eller flash-RAM med styringsprogram, helt eller delvis på samme chip. Dersom alle funksjonene er samlet på en eneste chip brukes noen ganger også begrepet *system on a chip*.

Mikrokontrollere inneholder ofte komplekse periferienheter, som for eksempel CAN-bus, USB, I²C, SPI, Ethernet-grensesnitt, AD-omsetter, UART og pulsbreddemodulator. På denne måten kan mikrokontrolleren effektivt brukes i elektroniske kontroll- og målesystemer, til å implementere digital styringslogikk, AD-omsetting, motorstyring og andre funksjoner som ellers måtte realiseres med et utall diskrete komponenter. I tingenes internett spiller mikrokontrollere en viktig rolle.

Mikrokontrolleren programmeres gjerne i Assembler eller C. Basic og Java blir også benyttet. Det ferdige programmet overføres til mikrokontrollerens interne minne. C og Assembly er vanligst å bruke da disse språkene er laget for å prossesere hurtig.

Ellers er ARM en utbredt standard der det finnes brikker fra alle de ovennevnte produsenter med forskjellig tilbehør og funksjoner. ARM er også arkitekturen i Intel Freescale som mange kjenner fra PDA'er. ARM brikker går fra å være mikrokontrollere og helt opp til spekter av prosessorer. Fordel med å lære seg ARM arikitektur er at man fort kan finne en kraftigere eller litt annerledes brikke og beholde kunnskapen man har lært seg.

## Komponenter av en mikrokontroller

En mikrokontroller består av følgende komponenter:

* CPU-prosessor er en av de kritiske komponentene, som hjelper datamaskinen med å samle inn data, dekode dem og implementere oppgaven. Denne delen er hjernen til MCU, som lar den fullføre komplekse matematiske og logiske oppgaver.
* RAM er dataminnet, som fungerer som et midlertidig lagringssted for data og programmer. I motsetning til skrivebeskyttet minne (ROM) som fungerer selv uten strøm, brukes RAM bare når enheten er slått på.
* Oscillatorhandlingene er klokken; den overvåker rytmene til datamaskinens interne prosesser. Denne delen av enheten hjelper til med å holde oversikt over de utførte funksjonene og initiere og stoppe dem etter behov.
* Inn- og utgangsporter er kommunikasjonsportene som kobler den innebygde kontrolleren med andre enhetskomponenter og hjelper den med å sende signaler.
* Systembussen er den interne banen som forbinder CPU med minne.
* Omformere som analog til digital omformer (ADC) og digital til analog omformer (DAC) transformerer analoge elektriske signaler til digitale og omvendt.
* En ekstra funksjonsblokk brukes i de mest sofistikerte enhetene som roboter og romsystemer. Denne komponenten utfører vanligvis noen smale og komplekse funksjoner som ikke er nødvendige i daglige enheter.

## Se også

* PowerPC
* Arduino
* Programmerbar logisk styring

## Referanser

## Eksterne lenker

* Tidlige (1974) mikrokontrollere i Computer History Museum
# Hurtigminne

**Hurtigminne** (engelsk: *cache*) (uttale /kæʃ/, kæsj) er betegnelsen på en type høyhastighetsminne i datamaskiner.

En datamaskins kjørende programmer (prosesser) ligger i hovedhukommelsen (RAM). Under kjøring flyttes de aktive instruksjonene og dataene kontinuerlig over i hurtigminnet, slik at prosessoren kan hente dem derifra. Det går typisk rundt hundre ganger fortere å lese fra hurtigminne enn fra hovedhukommelsen, så flyttingen over til hurtigminnet øker maskinens regnehastighet betraktelig.

En maskins hurtigminne er begrenset, en typisk hjemmemaskin kan ha i størrelsesordenen 1-8 MB hurtigminne. Dette kommer av den høye prisen på hurtigminne.

Om prosessoren trenger data eller instruksjoner som ikke ligger i hurtigminnet, sier man at man får en *bom* (*miss*). Da vil deler av hovedhukommelsen kopieres over i hurtigminnet. Operativsystemet vil da gjerne gjøre antagelser om hvilke data prosessoren trenger den neste tiden, slik at hele sekvenser av data vil kopieres over. Dette kan også gjøres parallelt med at prosessoren regner, slik at man minimerer tiden prosessoren må vente på nye instruksjoner.

Mange maskinarkitekturer opererer med flere nivåer av hurtigminne. De fleste nye maskiner har nå to nivåer fra ca. 1-8 MB, mens firekjerneprosessoren Phenom fra AMD har 3 nivåer hurtigminne (2 MB), der hastigheten på det primære hurtigminnet er enda raskere enn hastigheten på det sekundære hurtigminnet osv.

Autoritetsdata
# Windows 98

| Windows 98 |
| --- |
|  |
| Utvikler(e) | Microsoft  |
| Utgitt | 25. juni 1998 |
| Nyeste versjon | 4.10.1998 |
| Plattform | IA-32 |
| Lisens | Proprietær lisens, Microsoft Software Assurance |
| Forgjenger | Windows 95  |
| Etterfølger | Windows Me  |

**Windows 98** (kodenavn: *Memphis*, versjon: *Windows 4.1*) er et operativsystem laget av Microsoft. Det ble gitt ut 25. juni 1998 og var egentlig bare en oppgradering av Windows 95. Versjonen inneholdt forbedret støtte for blant annet USB og AGP.

Til tross for at Windows 98 var større og dermed på mange maskiner tregere enn Windows 95, solgte det bra.

**Windows 98 SE** (*Second edition*, «Andre utgave») ble gitt ut 9. mai 1999 og var en stor forbedring i stabilitet ifra den første versjonen.

Windows 98 SE ble senere erstattet av Windows ME 14. september 2000, og støtte for Windows 98 og 98 SE sluttet 30. juni 2002.

## Forbedringer til maskinvarestøtte

#### Windows Driver Model

Windows 98 var det første operativsystemet som brukte Windows Driver Model. Windows Driver Model ble introdusert slik at programvareutviklere kunne designe drivere som ville være kompatible med fremtidige versjoner av Windows.

#### USB

Windows 98 hadde bedre støtte for USB enn sin forgjenger, Windows 95. Windows 98 støtter bruk av USB-huber, skannere, printere, mus og tastatur, men ikke USB minnepinner. Windows 98 SE inkluderte også lyddrivere for USB.

#### ACPI

Windows 98 introduserte også ACPI 1.0-standarden. Den definerer et felles grensesnitt for maskinvare, maskinvaregjenkjenning og hovedkort. Det tilater bruk av *Hvilemodus* og *Dvalemodus*, men støtte for dette var veldig begrenset i begynnelsen av ACPI-introduksjonen.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Microsoft Windows 98 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Lydredigeringsprogram

Skjermbilde av en digital audioarbeidsstasjon (Ardour).
**Lydredigeringsprogram** er dataprogram som brukes for å redigere eller manipulere digital lyd. I slike program kan man redusere støy, klippe, korrigere, spleise og mikse sammen lyder. I tillegg kan man ofte konvertere lydfiler fra en filtype til en annen.

Man skiller gjerne mellom lydeditorer og digitale audioarbeidsstasjoner. Den første gruppen brukes gjerne for å ta opp, analysere, redigere og spille av digitalt audiomateriale. I forbindelse med flersporinnspilling blir de ofte benyttet til å redigere enkeltspor, fjerne støy og lignende. Digitale arbeidsstasjoner kan håndtere flere spor samtidig, og blir benyttet til miksing av multimikrofonopptak og/eller syntisert musikk. De har et rikt utvalg av redigeringsfunksjoner og mulighet til utvidelser i form av ulike plugins. De blir også benyttet til ferdigstilling etter miksing.

## Noen lydredigeringsprogram

| Program | Operativsystem | Lisens |
| --- | --- | --- |
| Acoustica | Windows, Mac OS X | Kommersiell |
| Adobe Audition | Windows | Kommersiell |
| Ardour | Unix/GNU/Linux, Mac OS X | Åpen kildekode |
| Audacity | Unix/GNU/Linux, Mac OS X, Windows | Åpen kildekode (GPL) |
| Glame | Unix/GNU/Linux (Gnome), Mac OS X, Windows | Åpen kildekode (GPL) |
| GNUsound | Unix/GNU/Linux (Gnome) | Åpen kildekode (GPL) |
| GoldWave | Windows | Kommersielt |
| Kwave | Unix/GNU/Linux (K Desktop Environment) | Åpen kildekode (GPL) |
| mhWaveEdit | Unix/GNU/Linux | Åpen kildekode (GPL) |
| ReZound | Unix/GNU/Linux | Åpen kildekode (GPL) |
| Steinberg Cubase | Mac OS X, Windows | Kommersiell |
| Sweep | Unix/GNU/Linux/Berkeley Software Distribution | Åpen kildekode (GPL) |
# Delrutine

En **delrutine**, også kalt **underrutine** eller **subrutine**, er innenfor programmering navnet på en sekvens av programvareinstruksjoner som utfører en spesiell oppgave, og som utgjør en enhet. Denne enheten kan bli brukt i programmer som krever at en spesiell oppgave skal utføres.

Underprogrammer kan bli definert innenfor et dataprogram, eller som separate som biblioteker som kan brukes av flere programmer. Avhengig av programmeringsspråk, blir en delrutine kalt prosedyre, funksjon, rutine, metode eller underprogram. Den generiske benevnelsen kallbar enhet er noen ganger blitt brukt.

## Referanser
# Mikroelektronikk

Altera Cyclone FPGA,
**Mikroelektronikk** er den del av elektronikk som omhandler utvikling, produksjon og anvendelser av elektroniske kretser og er en fellesbenevnelse på integrerte kretser konstruert på mikro- eller submikronivå, det vil si i en skala der lengden på den minste transistoren oppgis i mikrometer. Vanlig størrelse med dagens prosessteknologi ligger på 0,35 mikrometer eller mindre.

Mikroelektronikk er en viktig forutsetning for teknologiutviklingen i samfunnet der produkt som mobiltelefon, nettbrett og stadig kraftigere PC-er er blitt en del av dagliglivet. Fagfeltet er og av avgjørende verdi for forsking og utvikling innenfor eksperimentell fysikk og teknologi.

>
> «Mer enn en tredel av verdiskapningen fra teknologibedrifter i Trondheimsregionen kommer fra selskaper innen mikroelektronikk. En kartlegging av det trønderske mikroelektronikkmiljøet gjort av Innovasjon Norge viser at regionen har 137 mikroelektronikkbedrifter med 4400 ansatte som jobber med alt fra utvikling til produksjon av mikroelektronikk.»
>
>
>

## Referanser

## Eksterne lenker

* Mikroelektronikk og sensorteknologi (studieretning), Universitetet i Oslo (UiO)
# New Year’s Day

| New Year's Day |
| --- |
| Format | Singel |
| Artist, band | U2 |
| Utgitt | Januar, 1983  |
| Sjanger | Rock |
| Språk | Engelsk |
| Plateselskap | Island Records |
| Produsent(er) | Steve Lilywhite |
| Plass i kronologi |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *A Celebration* (1982) | New Year's Day | *Two Hearts Beat as One* (1983) |

 |

New Year's Day er en singel av den irske rockegruppen U2.

Dette var den første singelen fra albumet War, og den første singelen deres som ble sluppet samtidig verden over. Singelen ble sluppet i flere formater, bl.a. 7" og 12" vinyl, og senere også på CD.

Sangen ble først til ved at Adam Clayton kom opp med bassriffet, som ble kombinert med en snutt The Edge hadde lagd på piano. Men det var teksten som ble den store bøygen, og Bono slet såpass at den var nær med å bli droppet fra albumet takket være deadlinespøkelset. Teksten han kom frem til, er en kjærlighetssang til sin kone Ali. Men sett i datidens politiske lys, og særlig Lech Wałęsas og Solidaritets kamp i Polen, er den også en sang om kamp og håp om forandringer.

Singelen toppet på en tiendeplass i Storbritannia, en 53.-plass i USA og i Norge lå den tre uker på VG-lista med en niendeplass som beste plassering.

## Sanger på singelen

* «New Year's Day (Short Version)» (3:53)
* «Treasure (Whatever Happened to Pete the Chop?)» (3:24)
* «New Year's Day (Long Version)» (5:35)
* «Fire (Live from Werchter, July 4, 1982)» (3:45)
* «I Threw a Brick Through a Window / A Day Without Me (Live from Werchter, July 4, 1982)» (6:58)
* «New Year's Day (U.S. Remix)» (4:30)
* «Two Hearts Beat as One (U.S. Remix)» (5:40)
* «New Year's Day (Special Version)» (4:16)
* «New Year's Day (Edit)» (3:40)

Den «lange» versjonen av sangen er den som finnes på War. Den «spesielle» er den som er på The Best Of 1980-1990.

«Treasure (Whatever Happened to Pete the Chop?)» var et resultat av at U2 nektet å spille mainstream pop. De hadde skrevet en sang om en venn av en venn (som ble kalt Pete The Chop), og sangen var så mye pop at manageren Paul McGuinness brukte den til å selge bandet. Men bandet ville ikke spille den som en popsang, og skrev den om så mye at den tilslutt het «Treasure». De la til «Whatever Happende to Pete the Chop», siden McGuinness fikk det spørsmålet av alle som hadde likt sangen.

## Eksterne lenker

* (en) *New Year's Day* på Discogs

* (en) *New Year's Day* på MusicBrainz

* (en) *New Year's Day* på MusicBrainz

* (en) *New Year's Day* på Spotify

* (en) *New Year's Day* på Genius — sangtekst

* (en) *New Year's Day* på AllMusic
# Vesteuropeisk sommertid

**Tidssoner i Europa**:

|  |  |
| --- | --- |
| blå | Vesteuropeisk tid (UTC+0)
Vesteuropeisk sommertid (UTC+1) |
| lyseblå | Vesteuropeisk tid (UTC+0) |
| rød | Sentraleuropeisk tid (UTC+1)
Sentraleuropeisk sommertid (UTC+2) |
| gul | Østeuropeisk tid (UTC+2)
Østeuropeisk sommertid (UTC+3) |
| lysegul | Kaliningradtid (UTC+2) |
| grønn | Moskvatid, Minsktid (UTC+3) |

Mørke farger benytter seg av sommertid.
**Vesteuropeisk sommertid** (**WEST**) er en tidssone som ligger en time etter Coordinated Universal Time (UTC-1). Den brukes som sommertid i en del områder som har vesteuropeisk tid som sin standard tidssone. Områdene som bruker WEST følger EUs regler for sommertid, dvs. fra siste søndag i mars til siste søndag i oktober.

Vesteuropeisk sommertid er også kjent under andre navn:

* **Britisk sommertid** (**BST**) i Storbritannia.
* **Irsk standardtid** (**IST**) i Irland. IST blir også feilaktig referert til som *irsk sommertid*.

I 2008 brukes vesteuropeisk sommertid i følgende land og områder:

* Færøyene
* Storbritannia
* Kanaløyene
* Isle of Man
* Irland
* Kanariøyene
* Portugal (fastlandsdelen)
* Madeira

## Litteratur

* Prerau, David. *Saving the Daylight: Why We Put the Clocks Forward*, ISBN 1-86207-796-7

## Eksterne lenker

* A Brief History of BST/DST (engelsk)
* History of legal time in Britain (engelsk)

Autoritetsdata
# Skald

En **skald** var en norrøn dikter, poet og historieforteller.

Skaldene arbeidet ofte for konger og høvdinger med å kvede skaldekvad og således dekorere, dokumentere og gjenfortelle historier om tidligere tiders stordåder. Kvadene handlet ofte om guder og helter, og gjerne om vikingkongene. Skaldekvad er betraktet som kunstart og de beste skaldene var meget anerkjent og fikk god betaling. Det kunne være et flott sverd, en svær armring i ekte gull, eller et helt skip.

Skaldene skrev ikke ned kvadene. De ble enten fortalt eller kanskje sunget ut til forsamlingen. Kvadene gikk inn i denne muntlige historietradisjonen. Noen kvad ble husket og gjenfortalt i så mange generasjoner at de ble skrevet ned, omtrent fra 1100-tallet og utover etter at alfabetet kom med kristendommen.

Vi kjenner til rundt 250 skalder. Noen av disse er Øyvind Skaldespiller, Torbjørn Hornkløve, Jorunn Skaldemøy, Tormod Kolbrunarskald, Eyjolv Dådaskald og Egil Skallagrimson som er den største av skaldene. Skaldene var som oftest menn, men det var også kvinner som kunne kvede.

Mest kjent av de som skrev ned norrøn diktning, er nok Snorre Sturlason med *Heimskringla*, *Den yngre Edda* og *Egils saga*.

## Eksterne lenker

* Skaldekvad på norrønt fra prosjektet «Norrøne tekster og kvad»
# Twents

Dialekter i Nederland, med twentsk mot øst
**Twentsk** (på Twentsk: *Tweants* eller *Twents*) er en nedertysk eller nedersaksisk dialekt som snakkes i Twente i Øst-Nederland. På grunn av at dialekten har tatt mange ord fra nederlandsk, forveksles det noen ganger med dette språket. Det snakkes av omtrent 320.000 mennesker.[*trenger referanse*]

Dialekten har ingen standardform og uttalen varierer fra by til by. Store forskjeller finnes mellom nordøsttwentsk og vesttwentsk.[*trenger referanse*] Nordøsttwentsk har kortere vokaler enn vesttwentsk.[*trenger referanse*]

Autoritetsdata