# Tellepinne

Tellepinne som er kløyvd i to
Tellepinne fra Sayn-Wittgenstein, 1600-tallet
Tellepinne fra de sveitsiske alper
**Tellepinne** er en norsk betegnelse på et meget gammelt verktøy for regnskap. Det fantes tre typer tellepinner, den enkle typen, den doble typen og den mindre brukte tredelte typen.

Andre navn på tellepinne er karvestokk etter tysk kerbstock, talstokk, talstikke, skorukefli og skorkjevle. På svensk heter den karvstock og på russisk birka, som også er et eldgammelt skandinavisk ord, birk, som har blitt brukt om handel i ulike sammenhenger. Birka tror enkelte kan ha vært navnet som ble brukt på tellepinne i handelen mellom samer og birkarler.

De er benyttet i store deler av verden, som i Europa, Asia og Afrika. De eldste tellepinnene man har funnet er av ben men det mest vanlige var at de var av treverk.

Historisk referanse er gjort av Plinius den eldre (23–79 e.Kr.) om det beste treverket å bruke for tellepinner, og av Marco Polo (1254–1324) som nevner bruken av redskapet i Kina. Det er også funnet meget gamle enkle tellepinner som Lebombo-benet, dateres til å være mellom 42 000 og 43 000 år gammelt, og Ishango-benet, antas å være rundt 20 000 år gammelt.

## Typer

### Den enkle

Den enkle tellepinnen ble benyttet av folk som ikke kunne telle eller for å holde regentskap. Den var et langstrakt stykke ben, tre eller stein som var merket med et system av hakk som kalles tellemerke.

Den ble brukt til for eksempel å huske, holde regnskap, over for eksempel hvor mange dyr man hadde eller hvor mange vendinger man hadde kjørt. Man laget ett hakk for hvert dyr å kunne på denne "telle" om alle dyrene var tilstede eller et hakk for hver vending man hadde kjørt.

Enkelte folkeslag som inuitene benyttet isteden for en pinne en snor eller et tau hvor de knyttet et antall knuter isteden for tellemerker. Den greske historikeren Herodot (484– 425 f.Kr.) rapporterte om bruken av en knytt snor i Persia når Darius I regjerte, fra 522 til 486 f.Kr. Inkaene brukte også snorer med knuter, quipu, men dette var ikke kun for telling men mer et språk.

### Den doble

Den doble tellepinnen ble benyttet av folk som ikke kunne skrive. Den ble brukt for å registrere og dokumentere hvor mange timer eller dager noen har arbeidet, gjeld som man senere skulle betale for handelsvarer man har fått, når man tok opp lån og for andre lignende formål. Tellepinnen var todelt eller ble kløyvd etter handelen. Det ble laget hakk, tellemerke, som tilsvarte tid, mengde eller betaling over begge delene av tellepinnen. Oftest ble også merke til partene skjert inn på tellepinnen. Så beholdt hver av partene en del av tellepinnen. Hvis den ene parten forsøkte å endre verdien av sin halvdel av tellepinnen ved å legge til flere hakk, ville fraværet av disse hakkene være tydelig på den andre partens tellepinne.

Tellepinner ble akseptert som juridisk bevis i middelalder domstoler. Eksempler på dette finner man fra handelen mellom samer og birkarler hvor det er flere eksempler på at tellepinner har blitt fremlagt som bevis under tvister og rettssaker.

I den franske loven fra Napoleons tid, Code Sivil, er tellepinner omtalt i artikkel 1333.

Den mest fremtredende og best dokumenterte bruken av den delte tellepinnen eller «nick-sticken» var da Henry I introduserte tellepinne-systemet i middelalderens England rundt 1100. De hadde ulike typer hakk for 1, 20, 100 og 1000£. Halvdelen som tilfalt den eksterne part ble kalt «stock», skattemyndighetenes gjenpart ble betegnet som «counterstock». Tellepinnen registrerte en betaling av skatter, men begynte snart å sirkulere i et sekundært handelsmarked, og ble akseptert som betaling for varer og tjenester med rabatt siden de senere kunne presenteres for statskassen som bevis på betalt skatt. Deretter begynte det å bli utstedt tellepinner på forhånd, for å finansiere krig og andre kongelige utgifter, og sirkulerte som «trepenger».

### Tredelt

Den tredelte tellepinnen ble benyttet når det var tre parter involvert. Den er mindre vanlig men har samme prinsipp som den doble typen. Det kunne for eksempel være selger, transportør og kjøper som fikk hver sin del. Transportøren beholdt midtstykker og de to øvrige fikk hvert sitt sidestykke.

## Bruk av tellepinne i Norge

På Bryggen i Bergen er det under utgravninger funnet mange trestykker som har med regnskap av forskjellige slag å gjøre. Disse funnene inneholder mange tellepinner fra årene 1150 til 1350. Også i en rekke andre utgravinger har man funnet tellepinner og på Kulturhistorisk museum i Oslo finnes det flere.

Tellepinner har vært i bruk innen mange ulike formål og yrker. For eksempel har de vært i bruk på ved sagbruk, de ble brukt under gruvedrift for eksempel til å holde regnskap med hvor mange vendinger man kjørte. Bønder brukte den til å holde regnskap med hvor mye arbeid arbeiderne utførte. Innen handel ble den også brukt som i handelen mellom samer og birkarler.

## Referanser