Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Megalopygidae

| Megalopygidae
 |
| --- |
| *Megalopyge opercularis* |
| Nomenklatur |
| Megalopygidae Herrich-Schäffer, 1855 |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Leddyr  |
| Klasse | Insekter  |
| Orden | Sommerfugler  |
| Overfamilie | Zygaenoidea  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 340
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Sør- og Mellom-Amerika, Nord-Amerika, Afrika
 |
| Inndelt i |
| * Megalopyginae
* Trosinae
 |

**Megalopygidae** er en familie av sommerfugler der de aller fleste artene lever i Mellom- og Sør-Amerika, men det finnes også noen få i Nord-Amerika og Afrika. De er svært kraftig bygde møll, tett kledt med lange hår som gir dem et teddybjørn-aktig utseende. Man skal imidlertid være forsiktig med å røre dem da de har neslehår som kan forårsake kraftig irritasjon.

## Utseende

Middelsstore (forvingelengde 11 – 28 mm), svært kraftig bygde møll, hvite, brunlige, rødlige eller grå på farge. Kroppen er tett og langt, ofte ullaktig hårete, også vingene har påfallende "pels". Antennene er middels lange og fjærformede. Vingene er avrundede. Bakkroppen er kort, tykk og hårete. Beina er ofte forholdsvis lange og kraftige, med pompong-aktige hårtufser. Larvene er kortbeinte, sneglelignende, mer eller mindre tett kledt med lange neslehår (i ekstreme tilfeller ligner de bomullsdotter) som kan gi kraftig irritasjon.

 *Trosia* sp.
## Levevis

Larvene kan leve på mange forskjellige planter. De voksne møllene sitter med vingene litt flatt taklagt over bakkroppen, og har et trekantet omriss sett ovenfra.

## Systematisk inndeling

**Treliste Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
	+ Gruppen Glossata – Homoneura
		- Gruppen Coelolepida
			* Gruppen Myoglossata
				+ Gruppen Neolepidoptera
					- Gruppen Heteroneura
						* Gruppen Eulepidoptera
							+ Gruppen Ditrysia
								- Gruppen Apoditrysia
									* Overfamilien Zygaenoidea
										+ Familien **Megalopygidae**
											- Underfamilien Megalopyginae, omfatter blant andre:
												* Slekten *Megalopyge* – 76 arter
												* Slekten *Podalia* – 48 arter
											- Underfamilien Trosinae, omfatter blant andre:
												* Slekten *Norape* – 77 arter
												* Slekten *Trosia* – 36 arter

Familiene Aididae og Somabrachyidae ble før regnet som underfamilier av Megalopygidae, men det er i dag vanlig å regne dem som separate familier.

## Eksterne lenker

Bilder av nordamerikanske arter: . Noen arter fra Belize:

* (en) *Megalopygidae* i Encyclopedia of Life

* (en) *Megalopygidae* i Global Biodiversity Information Facility

* (sv) *Megalopygidae* hos Dyntaxa

* (en) *Megalopygidae* hos ITIS

* (en) *Megalopygidae* hos NCBI

* (en) *Kategori:Megalopygidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Megalopygidae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Whalleyana

| *Whalleyana* |
| --- |
| Nomenklatur |
| *Whalleyana* Viette, 1977 |
| Hører til |
| Obtectomera, Apoditrysia, Ditrysia, Heteroneura, sommerfugler, insekter |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 2
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Madagaskar
 |
| Inndelt i |
| * *Whalleyana toni*
* *Whalleyana vroni*
 |

Whalleyana er en slekt av sommerfugler som omfatter to kjente arter fra Madagaskar. De ble opprinnelig plassert i familien Thyrididae, men i dag regner man dem som såpass fjernt beslektet med andre sommerfugler at de blir plassert i en familie (Whalleyanidae) og overfamilie (Whalleyanoidea) for seg selv innen gruppen Obtectomera. Ingenting er kjent om biologien deres.

## Eksterne lenker

* (en) *Whalleyana* i Encyclopedia of Life

* (en) *Whalleyana* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Whalleyana* hos NCBI

Autoritetsdata
# Hydrofil

**Hydrofil** refererer til egenskapen noen molekyler har til å danne hydrogenbindinger med vann (H2O). Disse molekylene er vanligvis polare ettersom en elektrisk ladning behøves for å danne hydrogenbindinger. Hydrofile stoffer er som regel løselige i vann, og hydrofile regioner i større molekyl prøver å vende seg ut mot vannmolekylene. Denne egenskapen blir flittig utnyttet i naturen, og er med på å gi proteiner sin form og cellemembranen sin struktur.

## Kilder

* *Life, the science of Biology eighth edition, volume: 1* (2006) ISBN 978-0-7167-7673-4

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Xylitol

| Xylitol |
| --- |
|  |
|  |
| Systematisk navn |
| pentan-1,2,3,4,5-ol |
| Andre navn |
| E967 |
| Identifikatorer |
| CAS-nummer | 87-99-0 |
| EU-nummer | 201-788-0 |
| Kjemiske egenskaper |
| Formel | C5H12O5 |
| Molar masse | 152,146 g/mol |
| Utseende | Fargeløse krystaller  |
| Tetthet | 1520 kg/m3 |
| Smeltepunkt | 92–96 °C |
| Kokepunkt | 345,39 °C |
| Løselighet | ca. 100 g/L |

**Xylitol** er et sukkeralkohol med E-nummeret E967, som smaker søtt og blir brukt som et søtningsmiddel. Det er et hvitt, nesten luktfritt krystallinskt pulver, og blir brukt som erstatning for sukker. Xylitol er lettoppløselig i vann, men meget tungt oppløselig i etanol.
Xylitol løses i en endoterm reaksjon (-36,6 cal/g).

Xylitol kalles også for *bjørkesukker*, da det oftest framstilles av hemicellulosen, Xylan, i bjørkeved, (avledet *xylo*, av gresk *xylon*, som betyr "tre"). Av xylan utvinnes deretter Xylose, som sammen med hydrogengass under høyt trykk reduseres til Xylitol.

Xylitol finnes også i frukt (f.eks. plommer, jordbær, bringebær) og grønnsaker (f.eks. blomkål).

En gjennomsnittlig menneskelever produserer 5–15 gram om dagen.

Xylitol inneholder 10kJ/gram ( 2,4 kcal/g) energi, dvs. bare cirka 50% av næringsverdien til sukker. Stoffet har en mye lavere glykemisk indeks enn vanlig sukker og er en god substitutt for diabetikere.

Studier har vist at mennesker kan innta 430 gram xylitol hver dag uten bieffekter – altså kan stoffet regnes som trygt. En studie fra 2024 kobler imidlertid søtningsstoffet til økt forekomst av hjerteinfarkt og hjerneslag.

Xylitol brukes i sukkerfri tyggegummi, sugetabletter, munnskyllevann og tannkrem, da studier har vist at det motvirker karies. Studier har også vist at Xylitol hemmer vekst av visse bakterier, og dermed forhindrer ørebetennelse hos barn. Xylitol er trygt for mennesker, men husdyr som hund og katt bør ikke få i seg xylitol-holdige produkter da dette kan være svært skadelig.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Xylitol.net
*
# Hydroformylering

**Hydroformylering**, **oksosyntese**, er en viktig kjemisk prosessindustri for produksjon av aldehyder fra alkener. Denne kjemisk reaksjon innebærer addisjon av en formylgruppe (CHO) og et hydrogen atom til en karbon-karbon dobbelbinding.

Hydroformylering
Denne prosessen har hatt kontinuerlig vekst siden oppdagelse i 1930-årene: Produksjonskapasiteten nådde 6.6×106 tonn i 1995. Prosessen er viktig fordi de produserte aldehyder konverteres lett til mange sekundærprodukter. For eksempel, i Shell higher olefin process (SHOP) hydrogeneres produsert aldehyd til alkoholer, som konverteres til vaskemiddel. Hydroformylering brukes også i spesialkjemikalier, relevant for organisk syntese av parfyme og naturprodukter. Utviklingen av hydroformylering, som har sin opprinnelse innen den tyske kullindustrien, er regnet for ett av de fremste fremskritt i det 20. århundre innen industriell kjemi.

Prosessen foregår ved behandling av alken under høyt trykk (10 til 100 atmosfærer) av karbonmonoksid og hydrogen ved temperaturer mellom 40 og 300 °C. Overgangsmetall katalysatorer er nødvendig. Kombinert med hydrolyse dannes karboksylsyre i Koch-reaksjonen.
# Adult Children of Alcoholics

**Adult Children of Alcoholics** («Voksne barn av alkoholikere»), forkortet **ACA**, er et anonymt fellesskap av kvinner og menn som har vokst opp i et alkoholisert eller på annen måte dysfunksjonelt hjem. ACA-ere oppdager ofte at de har mange felles karaktertrekk som følge av hendelser og opplevelser som skjedde i barndommen, for eksempel ved at de blir alkoholikere selv, gifter seg med dem eller begge deler.

ACA er åpent for alle som ønsker å tilfriskne fra effektene av å ha vokst opp i et alkoholisert eller på annen måte dysfunksjonelt hjem. ACA opererer ikke med noen medlemslister og all deltakelse er frivillig.

ACA er et selvstendig 12-trinnsfellesskap som benytter arbeidsmetodikken til Anonyme alkoholikere (AA). ACA jobber med og etter «de tolv trinn og tolv tradisjoner», også dette etter mønster fra AA.

Kjernen i ACA er møtene. Under et møte er det fritt for alle deltakere å ta ordet, og ingen avbryter, kommenterer eller gir råd til det som blir sagt. Alle snakker ut fra seg selv, og deler på denne måten sine erfaringer, styrke og håp. Standard møtetid er en og en halv time.

I tillegg til møtene oppmuntres nye medlemmer til å jobbe med programmet gjennom de 12 trinn, som er basert på handling og grunnet i kjærlighet. Mange finner det nyttig å skaffe seg en sponsor som har den erfaringen man selv mangler når man skal gå i gang med å jobbe trinn. Telefonen kan også være et viktig bindeledd mellom møtene, så man kan snakke med andre ACA-ere.

ACA krever ingen kontingent, alle ACA-grupper er selvhjulpne gjennom egne frivillige bidrag.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (sv) Offisielt nettsted
# Vinmonopol

*For det norske, statlige vinmonopolet, se Vinmonopolet*
Et utsalg hos Sveriges vinmonopol, Systembolaget
Et **vinmonopol** er en offentlig bedrift som har enerett på detaljomsetning av alkoholholdig drikke, oftest brennevin og i mange tilfeller også vin og sterkøl. Vinmonopolene har sin historiske rot i mellomkrigstiden og dens utbredte forbud mot alkoholomsetning. I mange land ble forbudstiden opphevet i 1920-årene mot at staten fikk monopol på den lovlige omsetningen.

Det er et lite mindretall av verdens nasjoner som bruker statlige monopoler for omsetning av alkohol over disk. Det er særlig de nordiske og muslimske landene som har slike omsetningsmonopoler, men de finnes også i enkelte stater i USA og i flere provinser i Canada. I Midtøsten er salget dessuten oftest forbeholdt utlendinger eller ikke-muslimer. Alle de nordiske landene unntatt Danmark har vinmonopol, og da Sverige og Finland ble medlemmer av EU ble det hevdvunnet et eget unntak i EU-retten som tillater et slikt statsmonopol. I Nord-Amerika har bare noen få delstater i USA fortsatt monopol, men alle provinsene i Canada har offentlige monopoler. Verdens største vinmonopol målt i omsetning er LCBO i Ontario, Canada.

## Vinmonopoler

Noen vinmonopoler omfatter blant annet:

Norden (nasjonale)
* Systembolaget, statlig monopol i Sverige.
* Alko, statlig monopol i Finland.
* Vinmonopolet, statlig monopol i Norge.
* Vínbúð, statlig monopol på Island
* Rúsdrekkasøla Landsins, statlig monopol på Færøyene

Canada (provinsnivå)
* Liquor Distribution Branch i Britisk Columbia
* Liquor Control Board of Ontario
* Nova Scotia Liquor Corporation
* Société des alcools du Québec
* Saskatchewan Liquor and Gaming Authority

USA (delstatsnivå)
* Idaho Alcoholic Beverage Control
* Oregon Liquor Control Commission
* Pennsylvania Liquor Control Board
* Utah Department of Alcoholic Beverage Control
* Vermont Department of Liquor Control

## Eksterne Lenker

* Vinmonopolet

## Referanser

Autoritetsdata
# Leskedrikk

**Leskedrikk** (av lty. *leschen* som betyr *slukke (tørsten)*) er et drikkeferdig produkt, med eller uten kullsyre, som er framstilt av vann primært, naturlige (bær, frukt med videre) eller ikke-naturlige aromastoffer og søtning. Kullsyreholdige leskedrikker kalles gjerne brus.

Per definisjon er imidlertid alle drikker som kan stille tørste å forstå som leskende drikker, også rent vann og for noen arter som har evnen til å skille ut salt også saltvann.

Leskedrikker selges også i konsentrert form, et produkt som etter fortynning med vann gir en drikkeferdig leskedrikk.

Leskedrikker som har råsaft fra spesifikke frukt og bær i forskriftsmessig mengde (minst 8 prosent per 10. januar 2013), kan kalles eksempelvis *appelsindrikk*, *appelsinlimonade*, *appelsinbrus* og lignende om råsaften kommer fra appelsin. Leskedrikker som har under minstemålet (mindre enn 8 prosent råsaft) av bær og frukt må derimot skrives *drikk med appelsinsmak*, *limonade med appelsinsmak*, *brus med appelsinsmak* og lignende.

## Referanser

## Kilder

* Forskrift for vegetabilske konserver. Kapittel III. Særbestemmelser for erstatningsmidler for frukt, bær og grønnsakkonserver. §§ 33-2 og 33-2. *Særbestemmelser for erstatningsmidler.* Lovdata.
# Alkoholfritt øl

Alkoholfritt øl
**Alkoholfritt øl** er øl med lite eller ingen alkoholinnhold. Hva som kvalifiserer seg som alkoholfritt øl kan variere fra land til land.

Alkoholfritt øl kan produseres på forskjellige måter. De vanligste metodene er å bruke ølgjær som produserer lavere mengder med alkohol, eller anvendelse av utstyr som kan fjerne en del av alkoholet i ølet etter ferdig fermentering.

## I Norge

### Øl i skatteklasse A

Alkoholloven definerer i § 1-3 alkoholfri drikk som *«drikk som inneholder under 0,7 volumprosent alkohol»*, og øl kan derfor inneholde opp mot 0,7 % alkohol selv om det betegnes som alkoholfritt i Norge. Samtidig plikter ikke produsenten å opplyse om alkoholinnholdet så lenge drikken ikke inneholder over 1,2 volumprosent alkohol.

Det første alkoholfri ølet kom på markedet i Norge i 1972 under navnet Zero, ølet fikk en markedsandel på 0,2 % av det totale ølsalget.

Alkoholfritt øl ble ikke populært før på begynnelsen 1990-tallet, da var kommet flere merker som Munkholm fra Ringnes og Clausthaler fra Hansa. Senere kom flere andre bryggerier på markedet med alkoholfritt øl, som Aass med Uten. Også små-bryggeriene som Nøgne Ø og Lervig har etter hvert kommet med sine alkoholfrie produkter. Til å begynne med var det mest øl av pilsner type men nå finnes det en rekke typer å velge mellom som ipa, pale ale, bayer, hveteøl, stout og juleøl. Etter som utvalget og kvaliteten har øket har forbruket av alkoholfritt og alkoholsvakt øl vokst kraftig de siste årene.

Stadig flere henger seg på NoLo-trenden, som handler om å drikke ingen alkohol i (No) eller alkohol med lav alkoholprosent (Low).

Tabell over salg av alkoholfritt øl i liter pr. år fra september til september

| 2009 | 2013 | 2017 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 615 264 | 7 909 272 | 9 109 729 | 10 416 596 | 13 219 785 | 11 350 748 | 11 740 076 |

Fra 2009 til 2019 økte salget med 86% og fra 2009 til toppåret 2021 med 135 %, siden har salget gått litt tilbake.

### Vørterøl

Se hovedartikkel: Vørterøl
Vørterøl er en alkoholfri drikk laget av vann, malt og humle og tilsatt kullsyre. I prinsippet er vørterøl øl som ikke har vært gjennom gjæring.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Om alkoholfritt øl hos Forbrukerrådet
* «Vil ha alkoholfritt øl – også i jula» - Artikkel fra NTB hos Hegnar Online

Autoritetsdata
# Matforgiftning

Bakterien *Salmonella typhimurium* blant kultiverte menneskeceller
**Matforgiftning** eller **matbåren sykdom** er all sykdom som inntreffer som et resultat av matinntak. Felles for sykdommene er at de forårsakes av gifter som produseres av bakterier som har formert seg i maten. Det kommer som regel av at maten ikke er skikkelig behandlet, eller dårlig hygiene på kjøkkenet. Sykdommen medfører normalt kvalme og brekninger, magesmerter og diaré.
En blir syk 8–24 timer etter at maten er fortært. En blir rammet av matinfeksjoner opptil 72 timer. Det er meget viktig at en får i seg tilstrekkelig med væske. I 2003 ble det rapportert om 924 tilfeller og i 2007 1.262 tilfeller av sykdommene. Et par eksempler på matforgiftning er botulisme og salmonelliose.

## Se også

* Campylobacter

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Helsemessige forbehold**: Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
# Serotonin

Strukturen til serotonin
**Serotonin**, 5-hydroxytryptamin, er en signalsubstans/transmittersubstans i noen av nervesystemets synapser. Serotonin syntetiseres i kroppen fra den essensielle aminosyren tryptofan gjennom enzymatiske reaksjoner.

Man antar at serotonin er viktig for regulering av kroppstemperatur, humør, søvn, oppkast, seksualitet og appetitt. Lave mengder av serotonin kan være årsaken til blant annet klinisk depresjon, migrene, tinnitus, fibromyalgi, bipolar lidelse, tvangslidelser og angstlidelser. Avvik i serotoninsystemet kan også ha en sammenheng med krybbedød hos spedbarn.

Serotonin utnyttes i flere ulike distinkte system i menneskekroppen, blant annet er serotonin både vanlig og viktig for hjernen, tarmsystemet og man har også hentydninger av den i blodsirkulasjonen hvor den blant annet har evnen til å aggregere (starte sammenklumping av) trombocytter ved leging av sår. I sentralnervesystemet forekommer serotonin først og fremst i en rad basale strukturer i hjernebroen (pons) som er lokalisert til den forlengede margen (medulla oblongata). I mange synapser i nervesystemet fungerer serotonin som transmittersubstans. Serotonin tilhører gruppen monoaminer, sammen med dopamin, noradrenalin og adrenalin. Monoaminer er en gruppe signalsubstanser som dannes ved lignende metabolske syntesereaksjoner, gjennom en særskilt dekarboxyleringsreaksjon.

Serotonin finnes i flere medisinske preparater mot depresjon.

Serotonin har fått stor oppmerksomhet takket være teorien om monoamin som påstår at mange typer psykiske lidelser har sin bakgrunn i en forstyrrelse i balansen av signalsubstanser. Nå eksisterer det mange typer legemidler, for eksempel selektiv serotoninreopptakshemmere (SSRI), som på kunstig vis hever nivåene av serotonin i hjernen. I mange tilfeller bedrer eller kurerer dette depresjonen, men at depresjon kun er forårsaket av en ubalanse i serotoninsystemet er en kraftig forenkling, se artikkelen om depresjoner for teorier om dets patogenese.

## Referanser

## Se også

* Acetylkolin
* Dimetyltryptamin
* Dopamin
* Endorfiner
* Melatonin
* Noradrenalin
* Synapse
# Formaldehyd

| Formaldehyd |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |
| Andre navn |
| Metanal |
| Identifikatorer |
| CAS-nummer | 50-00-0 |
| Kjemiske egenskaper |
| Formel | CH2O  |
| Molar masse | 30,026 g/mol |
| Utseende | Fargeløs gass  |
| Tetthet | 10 kg/m3 |
| Smeltepunkt | -117 °C |
| Kokepunkt | -19,3 °C |

**Formaldehyd** er et tidligere navn (trivialnavn) på aldehydet **metanal**, og det enkleste av aldehydene, oppdaget i 1859 av den russiske kjemikeren Aleksandr Butlerov. Det består av et karbonatom som har bundet til seg to hydrogenatomer og ett oksygenatom. Formaldehyd løst i vann kalles **formalin**, som er meget bakteriedrepende.

Stoffet dannes i naturen, men er sterkt kreftfremkallende og en alvorlig trussel mot menneske- og dyreliv. WHO anslår at 15 milligram formaldehyd i én liter vann er helseskadelig.

## Fremstilling

Industrielt fremstilles formaldehyd av metanol ved hjelp av en katalysator. Ved temperaturer omkring 400 °C kan man over et katalysatormateriale blandet av et jernoksid og molybden få metanolen til å oksidere til formaldehyd og vanndamp:

2 CH3OH + O2 → 2 H2CO + 2 H2O
Metanolen avspalter hydrogen over en katalysator av sølv og temperaturer omkring 650 °C, hvorved det dannes formaldehyd:

CH3OH → H2CO + H2
## Formaldehyd i Norge

Dynea fremstiller formaldehyd som videreforedles til limstoffer og harpikser.

## Formaldehyd

Balsamering av døde er vanlig praksis i USA, opprinnelig fordi mange kom fra helt andre steder i verden og ønsket å bli gravlagt i gamlelandet. Balsamering ble da iverksatt for best mulig bevaring av den døde underveis. I Belfast og andre steder i Nordirland er dette problemet presserende, siden likkistene ikke er vanntette, og de døde senkes i graver der grunnvannet trenger inn. Formaldehyd skylles ut av dem og vaskes med grunnvannet ut i elver som Raglan på dens vei gjennom Belfast, ifølge en graver «*et større problem enn asbest*». Stroppene som likkistene senkes med, etterlates nå i gravene fordi det er for farlig å berøre dem i etterkant.

## Referanser

## Eksterne lenker

* ChemSub Online: Formaldehyd
# Polyfenol

**Polyfenoler** er en gruppe av kjemiske substanser som finnes i planter. De kjennetegnes ved at de har mer enn én fenolgruppe per molekyl. Polyfenoler blir normalt delt videre inn i hydrolyserbare tanniner, hvilket er estere av gallussyre og glukose og andre sukkere; og fenylpropaner, slik som ligniner, flavonoider og kondensert tannin.

## Kjemi

### Klassifisering og nomenklatur

Inndelingen av polyfenoler i tanniner, ligniner og flavonoider kommer av de mange enkle polyfenolproduktene som utledes fra sekundært plantestoffskifte av shikimsyre, så vel som klassiske inndelinger basert på den relative viktigheten av hvert basiskomponent i de forskjellige studieretningene. Tanninkjemi har sitt opphav i viktigheten av det eponyme tanninet i garveindustrien; ligniner i kjemien av jord- og plantestruktur; og flavonoider i kjemien av planters sekundære stoffskifter for planteforsvar, og blomstenes farge (f.eks. fra antocyaniner).

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Grunnenhet: |  Gallussyre |  Flavon |  Kanelsyre |
| Klasse/Polymer: | hydrolyserbare tanniner | Flavonoid, kondenserte tanniner | Ligniner |

Polyfenoler grupperes og klassifiseres også etter type og antall fenoliske undergrupper som finnes. Mer enn én undergruppe kan eksistere for et gitt polyfenol.

## Referanser
# Metapopulasjon

**Metapopulasjon** er et uttrykk fra økologien, der det viser til en populasjon bestående av grupper av individer som er knyttet til flere bestemte leveområder og er mer eller mindre isolert fra de andre bestander rundt. Disse mindre gruppene utgjør sub- eller underpopulasjoner. I motsetning til demer vil slike delpopulasjoner utveksler individer med andre delpopulasjoner gjennom sporadisk inn- eller utvandring. Begrepet metapopulasjon ble lansert i 1970 av den amerikanske matematikeren og biologen Richard Levins. Levins uttrykk ble originalt fremmet for å beskrive bestander av skadedyr i åkre, men ideen har siden blitt brukt generelt for å beskrive dynamikken i bestander i fragmenterte leveområder. Levins beskrev et slikt system som «en bestand av bestander».

## Typiske trekk ved delpopulasjoner

En delpopulasjon vil alltid være en del av en større metapopulasjon. Størrelsen på hver enkelt delpopulasjon vil være begrenset av størrelsen på leveområdet vil gjerne være ganske lite. Bestanden i deltapopulasjonen vil variere med tilfeldigheter, og fordi den alltid vil være begrenset av leveområdet, vil tilfeldighetene før eller senere føre til at den dør ut. Tilfeldige innvandrere fra andre omkringliggende delpopulasjoner vil kunne komme inn og overta det tomme området.

## Metapopulasjoner i øyteori og populasjonsdynamikk

En slik dynamisk beskrivelse av bestander som en serie med små delpopulasjoner som oppstår og dør ut igjen kalles metapopulasjonsdynamikk, en utvidet versjon av økologisk øyteori. Dette har vist seg å være et verdifullt bidrag til å forstå dyre- og plantebestander, og har den fordelen at det relativt enkelt kan modelleres matematisk. Modellen er særlig egnet til å beskrive populasjoner i fragmenterte leveområder, der menneskelig inngripen har delt opp et tidligere stort leveområde for en art gjennom jordbruk og bebyggelse, et fenomen som stadig trekkes fram naturvern.

## Se også

* Populasjonsdynamikk

## Referanser