Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Soman

**Soman** er et kjemisk stoff med formel C7H16FO2P. Stoffet er også kjent med NATO-betegnelse som "GD" og er en svært potent nervegass.
Stoffet ble oppfunnet av nobelprisvinneren Richard Kuhn i Tyskland i 1944, og er ifølge FN-resolujson 687 klassisfisert som masseødeleggelsesvåpen.

## Referanser

## Kilder

* United States Senate, 103d Congress, 2d Session. (May 25, 1994). Material Safety Data Sheet -- Lethal Nerve Agents Somain (GD and Thickened GD) Arkivert 12. september 2013 hos Wayback Machine.. Retrieved Nov. 6, 2004.
* Millard CB, Kryger G, Ordentlich A, Greenblatt HM, Harel M, Raves ML, Segall Y, Barak D, Shafferman A, Silman I, Sussman JL "Crystal structures of aged phosphonylated acetylcholinesterase: nerve agent reaction products at the atomic level", *Biochemistry* (1999) **38**, 7032-9. PMID 10353814
# Kiselalger

| Kiselalger
 |
| --- |
| Marine kiselalger i et mikroskop
 |
| Nomenklatur |
| Bacillariophyceae
 |
| Populærnavn |
| kiselalger, diatomeer |
| Hører til |
| alger, planter, eukaryoter |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | cirka 100 000
 |
| Habitat
 | akvatisk, terrestrisk, epifyttisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * Centrales
* Pennales
 |

**Kiselalger** eller **diatomeer** (Bacillariophyceae) er en klasse av mikroskopiske alger som lever i hav og innsjøer eller i fuktige miljøer på land. Kiselalgene er en av hovedkomponentene i planteplanktonet i norske havområder og i andre hav. Noen arter lever fastsittende på bunnen eller epifyttisk på vannplanter, trestammer og moser. På verdensbasis er det cirka 220 slekter, og omkring 100 000 arter er beskrevet (antallet arter er omdiskutert; 10 000–200 000 er nevnt). Cirka 700 av disse lever i norske farvann.

## Generelt

Kiselalgene opptrer i mange former, både sylindriske, prismeforma og linseforma. Det mest karakteristiske ved kiselalgene er celleveggen, som består av en indre pektinmembran og et ytre kiselskall. Skallet er i to deler, en mindre underdel og en større overdel som slutter om den undre som lokket på en boks. Skallet er gjennomsatt av porer, og gjennom disse kan noen arter sede ut plasmatråder og blir dermed i stand til å bevege seg. Det er vanlig at kiselalgene er kjeda sammen i kolonier.

Kiselalgene formerer seg ukjønnet ved langsgående deling. Delinga foregår innafor skallet i morcella, og det nye individet får det minste skallet som ny overdel. På denne måten fører celledelinga til stadig mindre individer. Når cellestørrelsen kommer ned på 30-40 % av maksimumsstørrelse, overtar en kjønna formering som gjenoppretter full størrelse.

Kiselalgene er kjent som fossiler tilbake til mesozoikum. Skallet av marine arter finnes noen steder som mektige avleiringer av diatomitt eller kiselgur.

Kiselalger utgjør sammen med blågrønnbakterier et viktig næringsgrunnlag for mange arter, blant annet flamingoer.

## Gruppering

Kiselalgene danner to ordener,

* Centrales, med radial symmetri, og
* Pennales, med bilateral symmetri. De fleste artene av Pennales lever fastsittende.

## Viktige arter

Blant de viktigste kiselalgene i norske hav er slektene

* *Thalassiosira*, med artene
	+ *Thalassiosira bioculata* var. *raripora*,
	+ *Thalassiosira nordenskioldii*,
	+ *Thalassiosira gravida* og
	+ *Thalassiosira anguste-lineata*,
* *Chaetoceros*, med artene
	+ *Chaetoceros debilis*,
	+ *Chaetoceros socialis*,
	+ *Chaetoceros decipiens* og
* *Fragilariopsis pseudonana*, som tilhører Pennales.

Langs kysten og i fjordene er *Skeletonema costatum* en viktig art under våroppblomstringa. Seinere på sommeren kommer arter av slekten *Rhizosolenia*.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *kiselalger* i Encyclopedia of Life

* (en) *Kategori:Diatoms* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
# Filterspiser

To arter av sekkdyr filtrerer vannmassene eller rundt seg for å fange plankton
Haiarten brugde filtrerer plankton over gjellegitteret  (*Cetorhinus maximus*)
En **filterspiser** eller **filtereter** er et dyr som henter partikulære næringsemner fra vannmassene eller sedimentene rundt seg gjennom å filtrere ut næringspartikler. Det finnes mange filtreringsmekanismer, blant annet barder, lameller, polypper og flimmerhår. Filtersystemene står normalt i direkte forbindelse med fordøyelsesystemet. Filterspising står i motsetning til spisemåten dyr som søker opp større næringsemner og spiser det direkte. Filterspisere er enten helt eller delvis akvatiske dyr, og flertallet er marine. De regnes som en undergruppe av suspensjonsspisere.

## Tidlige filterspisere

Å leve av å filtrere vannmassene er trolig den opprinnelige formen for matfangst hos dyr. Filterspising er eneste levemåte for svamper, og også hos dyrene nærmeste encellede slektninger, krageflagelatene. I nesten alle rekker finnes det filterspisere. Hos ryggstrengdyrene gjelder dette både lansettfisk og sekkdyr. Det er en glidende overgang fra å være en filterspiser som filtrerer vannmassene til å filtrere slam og annet bunnsubstrat for samme formål. Denne gruppen kalles sedimentspisere.

Blant de eldste filterspisende artene man kjenner til er et 520 millioner år gammelt fossil av et inntil ganske nylig ukjent sjødyr, *Tamisiocaris borealis*, oppdaget på nordspissen av Grønland og beskrevet i tidsskriftet *Nature* i mars 2014. *T. borealis* den eldste frittsvømmende større (trolig omkring 70 cm lang) filterspisende arten man kjenner til.

## Dagens filterspisere

Svært mange filterspisere er stasjonære, fastsittende organismer, som muslinger, armfotinger, mosdyr, nesledyr, entoprocter og de fleste sekkdyr, men det finnes også frittlevende drivende (planktoniske) filterspisere, som for eksempel salper og larver av mange krepsdyr, og endog aktive dyr som søker opp konsentrasjoner i den akvatiske mikrofaunaen, som krill og større dyr som flamingoer, mange typer fisk (inkludert mange haier) og alle bardehvaler. Faktisk er både verdens største fisk, hvalhaien, og verdens største pattedyr, blåhvalen, filterspiser.

Fastsittende filterspisere har gjerne et skall eller en annen form for beskyttelse mot rovdyr. Blant de mest kjente skallbærende filterspisere er muslinger og armfotinger, men også rur (fastsittende krepsdyr), posthornmark, mosdyr og pterobranchier skiller ut skall som beskyttelse. Entoprocter og sekkdyr har i stedet en seig ytterhud, og salper har en slimkokong som beskytter dem. Lansettfisk graver seg ned i substratet, med bare hode og gjellene stikkende opp.

## Referanser
# DEET

DEET
**DEET** er en forkortelse for insektmiddelet *N*,*N*-dietyl-*meta*-toluamid. DEET er virkestoffet i mange typer myggmidler som selges i Norge. I senere år har det vært forbudt med mer enn 20% DEET i myggmidlene. Men per 2019 kan myggmidler bestående av 50 % DEET kjøpes reseptfritt på norske apoteker og i andre forretninger.

## Se også

* Mygg

## Referanser
# Parkometer

Et parkometer
Et **parkometer** er et apparat for betaling av parkeringsavgift for kjøretøyer.

Avgift for en bestemt tid (parkometeravgift) betales ved å legge mynter på parkometeret. Når parkeringstiden er utløpt, vises det på parkometeret.

## Referanser
# Forretningskjede

En Lidl kjedebutikk i Nordfjord.
**Forretningskjeder** er gruppe av forretninger innenfor samme butikkjede som deler markedsprofil og forretningskonsept. Slike kjeder kan oppstå innen alle deler av bransjer og varegrupper, og både i business-to-business og business-to-consumer markeder. Slike eksempler er Bilka, Fakta, Shell og restaurantkjeden McDonald's. I 2005 ble verdens største detaljhandelskjede, Walmart, verdens største selskap basert på bruttosalg.

## Idéen med forretningskjeder

Den grunnleggende idéen med forretningskjeder er stordriftsfordeler. Man ønsker å oppnå en synergieffekt på flere nivåer. Det gjelder primært hensynet til markedsføring og innkjøp hvor det siste er spesielt viktig for lavprisforretninger. Det kan også være andre fordeler med en forretningskjede, som utdannelse, produktkunnskap og produktsortiment.

## Forskjellige eierkonsepter

En forretningskjede kan være oppbygget på forskjellige måter, alt etter eierforholdene:

* **Kapitalkjede** – sentral eier som eier alle forretninger
* **Frivillig kjede** – selvstendige lokale næringsdrivende som går sammen i et samarbeid
* **Franchisekjede** – enkeltpersoner kjøper retten til å drive en forretning med et bestemt konsept

En forretning kan også godt være en blanding av kapitalkjede og franchisekjede.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Chain stores – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# National Register of Historic Places

Old Slater Mill, et historisk distrikt i Rhode Island, har NRHP-referansenummer 66000001, noe som i realiteten gjør det til den første registrerte eiendommen i National Register fra 13. november 1966.
**National Register of Historic Places** er USAs offisielle liste over bevaringsverdige distrikter, steder, bygninger, strukturer og gjenstander. Registeret ble etablert i 1966 i kraft av at loven National Historic Preservation Act (NHPA) ble vedtatt. Av de mer enn én million eiendommene i National Register, er 80 000 eiendommer oppført individuelt. Hvert år blir registeret supplert med ytterligere 30 000 eiendommer, enten fordi de inngår i verneverdige områder, eller fordi eiendommene individuelt vurderes som bevaringsverdige.

## Bildegalleri

* Eiendommer som har blitt oppført i National Register of Historic Places blir som regel utstyrt med en slik plakett på fasaden.
* Også slike plaketter festes ofte på husveggen til en eiendom som har blitt oppført i registeret; denne typen plaketter viser at eiendommen også står på liste hos det lokale «historielaget» (*historic society*).

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) National Register of Historic Places – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Douglas A-26 Invader

| Douglas A-26 Invader |
| --- |
|  |
| Informasjon |
| Rolle | Lett bomber |
| Produsent | Douglas Aircraft |
| Mannskap | 3 |
| Spesifikasjoner |
| Lengde | 15.24 m |
| Høyde | 5.64 m |
| Vingespenn | 21.34 m |
| Egenvekt | 10 145 kg |
| Vekt (lastet) | 14 515 kg |
| Motorer | Pratt & Whitney R-2800-27 Double Wasp |
| Topphastighet | 571 km/t |

**Douglas A-26 Invader** var et amerikansk tomotors lett bombefly og et angrepsfly som ble utviklet under under andre verdenskrig. Det ble bygget av Douglas Aircraft og totalt 2 452 eksemplarer av A-26 ble bygget i årene 1942–1945. Mellom årene 1948 og 1965 var betegnelsen **B-26 Invader**, hvilket skapte forvekslinger med den tidligere Martin B-26 Marauder i forbindelse med innsatsen i Vietnamkrigen og den fikk tilbake benevningen **A-26**.

## Varianter

* **A-26B** versjon med neseparti i metall, hvorav seks og senere åtte med Browning M2 12,7 mm, eller Colt maskingevær var installert. Totalt ble det bygget 1 355 eksemplarer ved Douglas' fabrikker i Long Beach, California og Tulsa, Oklahoma.
* **A-26C** versjon med glassneseparti, utrustet med et Norden bombsikte for presisjonsbombing fra middels høyde. Fra begynnelsen hadde A26 to 12,7 mm Colt-Browning maskingevær installert i underdelen av skroget, senere ble disse erstattet av maskingevær under vingene. Totalt ble det bygget 1 091 eksemplarer i Long Beach og Tulsa.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Douglas A-26 Invader
# BBC Wales

**BBC Wales** (**BBC Cymru**, som den heter på walisisk) er den walisiske filialen for BBC, og den er basert i Kringkastingshuset i Cardiff. Kanalen debuterte 1. februar 1964. Før 1964 hadde ikke BBC noen produksjonssenter i Wales, men de kringkastet der.

## Oversikt

BBC Wales produserer TV-programmer på engelsk og walisisk, både for BBC One og BBC Two og for S4C, som bare sender på walisisk. *Pobol y Cwm* er kanskje det mest kjente programmet de lager på walisisk. Det er en såpeopera som har pågått siden 1974. BBC Wales driver også to radiostasjoner, BBC Radio Wales på engelsk og BBC Radio Cymru på walisisk. Sistnevnte er også beregnet på et yngre publikum enn BBC Radio Wales. Det lokale nyhetsprogrammet *Wales Today* har vært produsert i Cardiff siden 1963. BBC Wales produserer også det walisiske nyhetsprogrammet *Newyddion* for S4C, som kombinerer internasjonale, nasjonale og regionale nyheter fra Wales.

*Belonging* er et annet populært program, som har gått på TV siden 2000. *Belonging* er et engelskspråklig program som er produsert av BBC Wales' dramaavdeling og vist av BBC One i løpet av deres lokale sendetider. Seere i resten av Storbritannia kan også se serien via Sky Digital.

BBC Wales produserer også programmer for hele nasjonen. Spesielt nevneverdig er kanskje dets dramaseier, som inkluderer Anthony Trollopes *He Knew He Was Right* (2004) og den nye *Doctor Who* (2005). BBC National Orchestra of Wales holder også til hos BBC Wales og opptrer både i Wales og internasjonalt.

## Programmer

### Produsert av BBC Wales

For Wales
* *Wales Today* (1963–)
* *Pobol y Cwm* (1974–)
* *Belonging* (1999–)

For Storbritannia
* *The District Nurse* (1984–1987)
* *He Knew He Was Right* (2004)
* *Doctor Who* (2005–)
* *Doctor Who Confidential* (2005–)
* *Torchwood* (2006)

### Bestilt av uavhengige produsenter for BBC Wales

For Storbritannia
* *Shakespeare: the Animated Tales* (1992, 1994)
* *Casanova* (2005)
* *The Girl in the Café* (2005)
* *Life on Mars* (2006)

## Eksterne lenker

* BBC Wales
# Walter Howell Deverell

| Walter Howell Deverell |
| --- |
|  |
| Født | 1. okt. 1827 Charlottesville |
| Død | 2. feb. 1854   (26 år) London |
| Beskjeftigelse | Kunstmaler  |
| Nasjonalitet | Det forente kongerike Storbritannia og Irland |
|

---

Walter Howell Deverell på Commons |

Selvportrett (c. 1849)
Walter Howell Deverells illustrasjon av en scene fra William Shakespeares *Som dere vil ha det*
**Walter Howell Deverell** (født 1. oktober 1827 i Charlottesville i Virginia i USA, død 2. februar 1854 i London) var engelsk kunstmaler som ble født i Charlottesville, Virginia i USA av engelske foreldre som flyttet med ham tilbake til England da han var to år. Deverell malte bilder i henhold til pre-rafaelittenes idealer.

## Liv og virke

Som ung mann arbeidet Deverell på et advokatkontor, men hadde kunstneriske interesser og studerte kunst ved å gå på Henry Sass’ kunstskole fra 1844. Her møtte han den karismatiske Dante Gabriel Rossetti som tok Deverell under sin beskyttelse. Fra 1846 besluttet Deverell å bli kunstmaler på heltid og begynte sine studier på Royal Academy. I 1851 delte han malelokale med Rossetti.

Det pre-rafaelittiske broderskap ble dannet i 1848, og ved påvirkning av Rossetti begynte Deverells malerier å vise innflytelse fra bevegelsen, men beholdt likevel også trekk fra tidligere genremalere som Charles Robert Leslie. Han bidro til bevegelsen tidsskrift *The Germ* og stilte ut det pre-rafaelittiske maleriet *Twelfth Night* (*Helligtrekongersaften*) som nå finnes i Forbes Magazine Collection i New York. Bildet tolket en scene fra William Shakespeares stykke av samme navn (fra Akt II, Scene IV). Den kvinnelige modellen var Elizabeth Siddal, en blek, tynn og vakker kvinne, som Deverell hadde oppdaget. Hun skulle bli pre-rafalittenes mest betydningsfull modell, men til tross for at Deverell var tiltrukket av henne, var det til slutt Rossetti hun giftet seg med.

Da James Collinson trakk seg fra broderskapet av religiøse grunner foreslo Rossetti at Deverell skulle erstatte ham, men avgjørelsen trakk ut og han ble aldri valgt inn.

Deverell fullførte svært få bilder, og stilte ut kun fire malerier hos Royal Academy. Hans bilder var alle figurmalerier i fargerike og kostbare klær. Foruten *Twelfth Night* tolket han også en scene fra Shakespeares stykke *As You Like It* (*Som dere vil ha det*), nå i Shipley Art Gallery, Gateshead. Tate Gallery har flere portretter, blant annet *A Pet* og *Eustatia*, og Johannesburg Art Gallery har et betydelig og samtidig noe uhyggelig maleri fra sent i karrieren, *The Irish Vagrants*.

I 1853 døde hans far og Deverell ble etterlatt med ansvaret for å ta seg av og understøtte sin yngre søsken. Sykdom tvang ham til å oppgi sitt arbeid som lærer ved en formgivningsskole, og på grunn av fattigdom måtte han male hjemme. Han utviklet en dødelig nyresykdom som ble kalt for Brights sykdom og døde så i den unge alder av knappe 27 år i tidlig i 1854.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Chalk Drawing – Walter Howell Deverell Arkivert 29. september 2007 hos Wayback Machine. – Deverells selvportrett og aller siste tegning før han døde
# Vingård

En **vingård** er en eiendom der det produseres vin, eller en næringsvirksomhet som er involvert i produksjonen av vin, slik som en vinprodusent. Enkelte vinprodusenter eier flere vingårder. Ved siden av produksjonsutstyr, inneholder større vingårder også varehus, butlejering laboratorier og større tankanlegg. Den eldste kjente vingården er fra regionen Areni i Armenia, som fortsatt er kjent som en vinproduserende region.

## Eksterne lenker

* (en) Wineries – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Francesca Annis

| Francesca Annis |
| --- |
|  |
| Født | 14. mai 1945 (81 år) Kensington (London) |
| Beskjeftigelse | Skuespiller, teaterskuespiller, filmskuespiller  |
| Utdannet ved | Corona Theatre School |
| Partner(e) | Ralph Fiennes (1995–2006) Patrick Wiseman |
| Nasjonalitet | Storbritannia |
| Aktive år | 1959– |
| IMDb | IMDb
 |
|

---

Francesca Annis på Commons |

**Francesca Annis** (født 14. mai 1945 i London i England) er en britisk skuespillerinne med mange roller både i filmer og TV-serier. Annis spilte i 1963 Kleopatras tjenerinne i filmen *Cleopatra*. Hun spilte den kvinnelige hovedrollen i britiske langfilmer som *The Eyes of Annie Jones* 1964 og *Run with the Wind* 1966.

I 1971 spilte Annis Lady Macbeth i filmen *The Tragedy of Macbeth* regissert av Roman Polański. Etter dette var hun på rollelisten i flere britiske TV-filmer og TV-serier, for eksempel den engelske kongen Edward VIIs elskerinne Lillie Langtry i *Edward the Seventh* eller *Lillie* 1975.

I 1984 spilte Franceska Annis den kvinnelige hovedrollen som "Lady Jessica" i science fiction- og fantasy-filmen *Dune*, som ble skrevet og regissert av David Lynch.

Fransesca Annis gjorde også mange viktige biroller i britiske og amerikanske TV-serier og TV-filmer, blant andre *I'll Take Manhattan*, *Helgenen* og *Magnum*, der hun spilte den fornemme Penelope St. Clair. I 1983 og 1984 løste hun mordgåter i hovedrollen som Tuppence Beresford i ti frittstående TV-episoder som bygget på Agatha Christies forfatterskap. Året før, 1982, hadde hun hatt hovedrollen som Tuppence Cowley i *The Secret Adversary* som er en mordgåte av Agatha Christie filmatisert for TV. Hun er også kjent fra TV-seriene *Between the Lines*, *Cranford* og *Deceit*.

## Filmografi (utvalg)

* *Cranford* 2007 (Lady Ludlow i fem avsnitt av serien)
* *Jane Eyre* 2006 (miniserie) (som Lady Ingram)
* *The Libertine* 2004
* *Onegin* 1999
* *The Debt Collector* 1999
* *Fruar och döttrar* 1999 (moren *Hyacinth Gibson* i fire avsnitt av miniserien)
* *Reckless (fortsettelse) - The sequel* 1998
* *Reckless* 1997
* *Between the Lines* 1993 (*Angela Berridge* i åtte avsnitt av politiserien)
* *Onassis: The Richest Man in the World* 1988 (*Jacqueline Kennedy* i en TV-langfilm)
* *Under the Cherry Moon* (1986)
* *Dune* 1984
* *Agatha Christie's Partners in Crime* 1983-84 (Ti frittstående TV-episoder på 45 min)
* *Krull* 1983
* *Edward the Seventh* eller Lillie 1975 (Lillie Langtry i to avsnitt i miniserie for TV)
* *The Tragedy of Macbeth* 1971
* *Run with the Wind* 1966
* *The Eyes of Annie Jones* 1964

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Francesca Annis på Internet Movie Database

* (sv) Francesca Annis i Svensk Filmdatabas

* (da) Francesca Annis på Filmdatabasen

* (da) Francesca Annis på Scope

* (fr) Francesca Annis på Allociné

* (en) Francesca Annis på AllMovie

* (en) Francesca Annis hos The Movie Database

* (en) Francesca Annis hos Internet Broadway Database
# Internet Broadway Database

**Internet Broadway Database** (**IBDB**) er en Internett-basert database over Broadway-produksjoner og de som har medvirket. Den vedlikeholdes av forskningsavdelingen hos The Broadway League, en handelsorganisasjon for den nordamerikanske teaterscenen.

IBDB er det offisielle arkivet til Broadway. Den gir oversikt over produksjoner i New York-teatrene fra 1700-tallet og frem til i dag, og inneholder detaljer som personer involvert, kuriosa og produksjonsstatistikker.

Forskningsavdelingen hos The Broadway League begynte i 1996 å organisere og utvide all data som de hadde, for å lage en internettside som kunne tjene som et omfattende oppslagsverk om Broadway for sine medlemmer, pressen, profesjonelle teaterfolk og teaterentusiaster. Siden ble lansert 20. november 2000.

## Se også

* Lortelarkivene
* Internet Movie Database

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Internet Broadway Database – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* The Broadway League

Autoritetsdata
# Le Sacre d’Édouard VII

| *Le Sacre d'Édouard VII* |
| --- |
| orig. The Coronation of Edward VII |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Stumfilm, dokumentar |
| Utgivelsesår | 1902 |
| Nasjonalitet | Frankrike |
| Varighet | 4 min. |
| Bak kamera |
| Regi | Georges Méliès  |
| Tema | Kong Edward VII og dronning Alexandras kroning |
| Foto | George Albert Smith  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | Star Film  |
|  |
| Premiere(r) | 1902 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Le Sacre d'Édouard VII er en fransk stumfilm fra 1902 regissert av Georges Méliès.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Le Sacre d'Édouard VII* på Internet Movie Database

* (sv) *Le Sacre d'Édouard VII* i Svensk Filmdatabas

* (fr) *Le Sacre d'Édouard VII* på Allociné

* (en) *Le Sacre d'Édouard VII* på The Movie Database – film

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# National Physical Laboratory

Maleri av National Physical Laboratory fra 2009
**National Physical Laboratory (NPL)** er det nasjonale laboratorium for metrologiske standarder i Storbritannia. Laboratoriet ble grunnlagt i 1900, og har sin adresse i Bushy Park i Teddington, London, England. NPL er den største organisasjon for anvendt fysikk i Storbritannia.

## Eksterne lenker

* Offisiell hjemmeside

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# DNA-strekkoding

**DNA-strekkoding** (engelsk: **DNA barcoding**) er en metode for identifisering av arter. Prinsippet bak metoden er at korte biter av en ukjent organismes arvestoff (DNA) sammenlignes med DNA fra kjente arter i et kvalitetssikret DNA-bibliotek.

Den canadiske biologen Paul D.N. Hebert kalles «strekkodingens far», eller «the Father of DNA barcoding», ettersom det var han som oppfant og utviklet DNA-strekkoding og tok metoden i bruk i 2003.

## Anvendelsesområder

DNA-strekkoding har mange bruksområder. Alle er knyttet til identifisering av arter. Listen nedenfor er fra NorBOLs (Norwegian barcode of life) nettsted og viser noen av fordelene med metoden:

* DNA-strekkoding kan skille mellom arter på alle levestadier
* DNA-strekkoding kan identifisere arter basert på fragmenter av organismer
* DNA-strekkoding kan identifisere flere arter raskere og mer objektivt enn mennesket
* DNA-strekkoding kan skille mellom kryptiske arter, dvs. arter som er morfologisk like, men som ikke utveksler genetisk materiale
* DNA-strekkoding kan gi et bedre bilde på hvor mange arter det finnes i Norge og i verden forøvrig
* DNA-strekkoding er et effektivt verktøy for biologisk overvåkning i de fleste økosystemer
* DNA-strekkoding vil bane vei for den digitale artsanalysatoren, fremtidens felthåndbok

## Referanser