Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# The Independent

| *The Independent* |
| --- |
| Land | Storbritannia |
| Type | Dagsavis, nettavis |
| Format | Tabloid |
| Frekvens | 1 dag |
| Grunnlagt | 1986; 40 år siden  |
| Eier(e) | Aleksandr Lebedev |
| Grunnlegger(e) | Andreas Whittam Smith |
| Sjefredaktør(er) | Andreas Whittam Smith (1986–1994) |
| Språk | Britisk-engelsk, engelsk |
| Ideologi | Liberalisme markedsliberalisme |
| Hovedkontor | London |
| ISSN | 1741-9743 |
| OCLC | 185201487 |
| Nettsted | independent.co (en) www.the-independent... (en) |
|

---

The Independent på Commons |

The Independent er en politisk uavhengig britisk avis. Avisen ble grunnlagt den 7. oktober 1986 av tre journalister som tidligere hadde jobbet for avisen *The Daily Telegraph*. Avisen leses av over 240 000 lesere på dagsbasis, mens søndagsutgaven av avisen leses av over 200 000. I 2004 vant avisen prisen for den beste riksdekkende avisen i Storbritannia. Siste papirutgave ble trykket den 26. mars 2016.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisielt nettsted

* (en) The Independent – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Munkeseler

| Munkeseler
 |
| --- |
| Middelshavsmunkesel (*M. monachus*)
 |
| Nomenklatur |
| *Monachus*  Fleming, 1822 |
| Populærnavn |
| Munkeseler |
| Hører til |
| selfamilien, seler, bjørnelignende rovpattedyr |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 2
 |
| Habitat
 | marint og terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Atlanterhavet/Middelhavet og Stillehavet
 |
| Inndelt i |
| * hawaiimunkesel
* middelhavsmunkesel
 |

**Munkeseler** (*Monachus*) er en slekt i selfamilien (Phocidae) som inkluderer to nålevende og en utdødd art med seldyr. De to nålevende artene er begge i henhold til IUCNs rødliste kritisk truet av utryddelse.

## Arter

* Phocidae (selfamilien)
	+ Monachus (sjøelefantslekten)
		- *M. monachus* (middelhavsmunkesel), Middelhavet og det nære Atlanterhavet utenfor Gibraltarstredet
		- *M. schauinslandi* (hawaiimunkesel), stedegen for Hawaii

Tidligere regnet man også *Neomonachus tropicalis* (vestindiamunkesel) til *Monachus*. Denne arten har ikke vært sett siden 1952 og regnes som utdødd.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Munkeseler* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Munkeseler* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Munkeseler* hos Fauna Europaea

* (en) *Munkeseler* hos Fossilworks

* (en) *Munkeseler* hos ITIS

* (en) *Munkeseler* hos NCBI

* (en) *Kategori:Monachus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Monachus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Monachus* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# De katolske monarker

«De katolske monarker», Ferdinand til venstre og Isabella til høyre, og den katolske kirke i midten. Inskripsjonen over identifiserer dem som «Herr Ferdinand og fru Isabella, konge av Aragón og av Castilla».
**De katolske monarker** (spansk: *Reyes Católicos*) eller *de katolske majesteter* var en tittel som ble tildelt Isabella I av Castilla og Ferdinand II av Aragón da de forente sine to kongeriker ved ekteskap (personalunion). Pave Alexander VI ga dem denne tittelen som kompensasjon for allerede å ha gitt tittelen «den mest kristne» til kongen av Frankrike.

Spania under de katolske monarkers tid
Ved ekteskapet ble det også gitt pavelig dispensasjon for deres blodsslektskap ved pave Sixtus IV. Begge var av slekten Trastámara og var tremenninger da de nedstammet fra Johan I av Castilla.

De ble gift den 19. oktober 1469 i byen Valladolid. Isabella var da 18 år gammel og Ferdinand et år yngre. Ekteskapet var politisk da det forente deres kroner under samme familie, og historikere har tradisjonelt ansett at foreningen av Spania i all vesentlighet kan spores tilbake til dette ekteskapet.

Nyere historieforskning har påpekt at under deres styre var Spania fortsatt et sammensatt og kombinert monarki, bestående av Castilla og Aragón, som i stor grad forble adskilte enheter i flere tiår.

Tittelen «katolske majesteter» ble gitt til dem av pave Alexander VI i 1496, og var ikke utelukkende en hedersbetegnelse, men også forpliktelse ved at de skulle forsvare den katolske tro og dogmer i sine riker.

I deres tid og i den katolske tros navn ble det opprette en domstol, *inkvisisjonen*, som hadde som oppdrag å forfølge og straffe alle falske kristne, kjettere, jøder og muslimer.

## Litteratur

* Elliott, J.H. (1963): *Imperial Spain, 1469-1716* (Pelican 1970)
* Edwards, John (2005): *Ferdinand and Isabella: Profiles in Power*. Pearson Education. New York, New York.
* Edwards, John (2000): *The Spain of the Catholic Monarchs*. Blackwell Publishers. Massachusetts.
* Kamen, Henry (1991): *Spain: 1469-1714 A Society of Conflict*. Longman. New York, New York.

## Eksterne lenker

* The Golden Age: Ferdinand and Isabella, *Country Studies*
# Landsat 7

Landsat 7.
Satellittbilde av Manhattan tatt av Landsat 7 12. september 2001.
**Landsat 7** er den 7. satellitten i Landsatprogrammet, som er et samarbeid mellom NASA og U.S. Geological Survey. Landsat 7 ble skutt opp 15. april 1999 med en Delta II-rakett fra Vandenberg Air Force Base i California, USA. Landsat 7 er tiltenkt å avløse Landsat 5, som ble skutt opp i mars 1984, men som fortsatt er i drift.

Landsat 7 skanner jordoverflaten i et 185 km bredt belte fra en høyde på 705 km og har en pikseloppløsningen på 30 meter.

Landsat 7 veier 2,1 tonn og kostet 800 millioner amerikanske dollar.

## Referanser

Autoritetsdata
# Thyrsopteris

| *Thyrsopteris* |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Thyrsopteris* |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planteriket  |
| Divisjon | Karplanter  |
| Klasse | Bregner  |
| Orden | Trebregner  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 1
 |
| Habitat
 | lave fjell 200-300 moh.
 |
| Utbredelse
 | Stillehavet
 |
| Inndelt i |
| * *Thyrsopteris elegans*
 |

Thyrsopteris er den eneste slekten i bregnefamilien Thyrsopteridaceae, og den har bare én art, nemlig *Thyrsopteris elegans*.

**Thyrsopteris** er en hittil monotypisk gruppe trebregner som vokser kun på Juan Fernández-øyene i Stillehavet, vest for Chile. Arten vokser i 200–300 meters høyde på øyene. Bladene er 2,5 til 3 meter lange. Røttene danner underjordiske horisontale utskudd som bregnetreet stiger opp fra.

Thyrsopteris er en ekte bregne, og kromosomtallet er ca. 78. Arten har formering ved sporer og homospori gjennom generasjonsveksling.

## Eksterne lenker

* (en) *Thyrsopteris* i Encyclopedia of Life

* (en) *Thyrsopteris* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Thyrsopteris* hos Fossilworks

* (en) *Thyrsopteris* hos ITIS

* (en) *Thyrsopteris* hos NCBI

* (en) *Thyrsopteris* hos The International Plant Names Index

* (en) *Thyrsopteris* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Thyrsopteris* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Thyrsopteris* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Thyrsopteris beskrivelse (på spansk)
* A.R. Smith, K. M. Pryer, E. Schuettpelz, P. Korall, H. Schneider, P.G. Wolf: «A classification for extant ferns», i *Taxon.* 55 (3), 2006, side 705–731. PDF; 424 KB Arkivert 26. februar 2008 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# Polynesiere

Kart over Stillehavet
**Polynesiere** er folkegrupper som taler polynesiske språk. De befolker øyer i det sentrale Stillehavet i et område med utstrekning fra Hawaii i nord, til Påskeøya i sørøst og New Zealand i sørvest. Området kalles «den polynesiske triangel».

Polynesierne er etterkommere etter folk tilhørende lapita-kulturen på Tonga og Samoa. Fra det første årtusen spredte polynesierne seg fra Samoa og østover til øygruppene Cookøyene, Marquesasøyene, Selskapsøyene, Tuamotuøyene, Australøyene, Pitcairnøyene og Påskeøya, nordøstover til Hawaii og sørvestover til New Zealand, Kermadecøyene, Chathamøyene og Norfolkøya.

Migrasjonsprossesen, når de ulike øygruppene ble bosatt og i hvilken rekkefølge, er et omdiskutert tema. Arkeologiske funn og lingvistiske analyser kan gi ulike resultater. I *Aschehougs verdenshistorie* fra 1999 oppgis polynesiernes ankomst til Samoa å ha funnet sted for 3000 år siden, mens de sies å ha nådd Hawaii og Påskeøya omkring år 400 og New Zealand omkring år 800. Nyere arkeologisk forskning anser at spredningen fant sted senere enn det man før har ment, mellom 950 og 1150. Analyser av språkene tyder på at Marquesasøyene ble bosatt først, omkring år 900, deretter Selskapsøyene og Hawaii omkring år 1000. En metaanalyse av arkeologiske radiokarbondata publisert i 2011 satte ekspansjonen til øyene øst i Polynesia til mellom 1025 og 1120 for Selskapsøyene og mellom 1190 og 1290 for de øvrige øygruppene, inkludert New Zealand.

Søtpotetens utbredelse viser at polynesierne på et tidspunkt før europeernes ankomst har vært i kontakt med Sør-Amerika.

I tillegg til kjerneområdet i «den polynesiske triangel», finnes det også polynesiske befolkningsgrupper på spredte øyer i Melanesia og Mikronesia. Det gjelder enkeltøyer i Mikronesiaføderasjonen, Papua Ny-Guinea, Salomonøyene, Vanuatu og Ny-Caledonia.

## Referanser
# Mahognislekten

| Mahognislekten, Swietenia
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Swietenia
 |
| Hører til |
| Mahognifamilien, Sapindales, Rosidae, egentlige tofrøbladete planter, karplanter |
| Inndelt i |
|  |

Swietenia eller **mahognislekten** er en tropisk planteslekt i mahognifamilien (Meliaceae), som tilhører ordenen Sapindales. De vokser i Latin-Amerika og Florida. Artene er i det alt vesentlige busker og eviggrønne løvtrær. Minst to av artene markedsfører i tømmerproduksjon som «mahogni», og er utsatt for ulovlig hogst mange steder.

## Eksterne lenker

* (en) *Mahognislekten* i Encyclopedia of Life

* (en) *Mahognislekten* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Mahognislekten* hos ITIS

* (en) *Mahognislekten* hos NCBI

* (en) *Mahognislekten* hos The International Plant Names Index

* (en) *Mahognislekten* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Swietenia* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Swietenia* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Swietenia* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Kjemisk absorpsjon

**Kjemisk absorpsjon** viser til opptak av gasser eller væsker (kalt absorbenter) i et annet stoff (absorbator). Det blir særlig brukt om oppløsning av en gass i en væske. Ved absorpsjon blir molekylene fra absorbenten fordelt jevnt overalt i absorbatoren. En prosess der gassen eller væsken bare legger seg på overflaten, slik at de lett kan skilles ut igjen, kalles adsorpsjon.

Absorpsjons-koeffisienten forteller hvor mye av en gass en viss væskemengde kan ta opp. Gassmengden som kan absorberes vokser med økende trykk, jfr. Henrys lov. I kjemiteknikk anvender man absorpsjon blant annet til å fjerne forurensende gasser, for eksempel SO2 fra avgasser.

## Se også

* adsorpsjon
* absorpsjonsapparat

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Tistel

Vegtistel (*Cirsium vulgare*)
Piggtistel (*Carduus acanthoides*)
Syrisk tistel (*Notobasis syriaca*) har svært kraftige torner.
**Tistler** er en gruppe stive, stikkende urter. Bladene, og ofte også stengelen, har kraftige torner. De unngås derfor av dyr og mennesker og kan danne nesten ugjennomtrengelige bestander, ikke ulikt brennesle.

Tistlene er ikke en naturlig gruppe. De fleste tilhører stammen Cynareae i kurvplantefamilien, men også andre kurvplanter kalles tistel. Strandtistel er et medlem av skjermplantefamilien. De vanlige tistlene i Norge tilhører slektene *Cirsium* og *Carduus*. De vokser ofte langs vegkanter og på beitemark.

## Ulike tistler

Dette er en oversikt over planter som kalles «tistel» på norsk. Bare et utvalg av *Cirsium*- og *Carduus*-artene i Norge er tatt med; en fullstendig oversikt finnes i artikkelen for hver slekt.

* vegtistelslekta (*Cirsium*)
	+ vegtistel (*Cirsium vulgare*)
	+ kåltistel (*Cirsium oleraceum*)
	+ dvergtistel (*Cirsium acaule*)
	+ hvitbladtistel (*Cirsium heterophyllum*)
	+ myrtistel (*Cirsium palustre*)
	+ åkertistel (*Cirsium arvense*)
* krusetistelslekta (*Carduus*)
	+ krusetistel (*C. crispus* subsp. *multiflorus*)
* stjernetistelslekta (*Carlina*)
	+ stjernetistel (*Carlina vulgaris*)
	+ sølvtistel (*Carlina acaulis*)
* kuletistelslekta (*Echinops*)
	+ kuletistel (*Echinops sphaerocephalus*)
* fjelltistel (*Saussurea alpina*)
* strandtistel (*Eryngium maritimum*)
* jærtistel (*Serratula tinctoria*)
* eseltistel (*Onopordum acanthium*)
* mariatistel (*Silybum marianum*)
* elfenbenstistel (*Ptilostemon afer*)
* safrantistel (*Carthamus tinctorius*)
* gulltistel (*Scolymus hispanicus*)
* syrisk tistel (*Notobasis syriaca*)

## Litteratur

* B. Mossberg og L. Stenberg (2016). *Gyldendals store nordiske flora*. Gyldendal. s. 636–648. ISBN 978-82-05-42485-2.
# Benk

*«Benk» kan også referere til styrkeøvelsen benkpress eller høvelbenk.*
Hagebenk
**Benk** er et smalt, langstrakt sittemøbel eller bord. Det finnes mange typer benker. Av sittemøbler finnes for eksempel kirkebenker, sofabenker, sengebenker og slagbenker til bruk innendørs og park- og hagebenker utendørs. En brugdebenk er setesdalsbenk med ryggstø, en briks er en sovebenk av tre. Reservespillere og innbytter i lagidretter sitter gjerne på reservebenken. Av arbeidsbord og disker finnes kjøkkenbenker, høvelbenker, skolebenker og en mengde andre typer. Benker lages vanligvis av tre, men kan også framstilles i stein, jern og plastmaterialer.

## Eksterne lenker

* (en) Benches – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Benches – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Rytling

Kolibriene er kanskje klodens fremste eksperter på rytling, men de er på langt nær de eneste som kan denne teknikken. Mange andre fugler, insekter og flaggermus kan også ryttle.
En ryttlende fiskeørn
**Rytling** er når fugler eller insekter stiller seg i luften, altså står stille i luften i forhold til bakken under, mens de slår med vingene for å bevare oppdriften. Det kan også kalles **stasjonær flukt**. Rytling kan således hevdes å være det motsatte av sveving. Når fugler og insekter svever, beveger de seg mer eller mindre hurtig i forhold til bakken under seg, mens ekstremitetene ikke manuelt genererer oppdrift, men forholder seg tilnærmet urørlige.

Fugler og insekter **ryttler** eller **stiller** oftest under jakt på mat. Kolibrier er kanskje de fremste eksponentene for denne teknikken blant fuglene, men mange insekter har like gode eller bedre egenskaper enda. Kolibrier ryttler som regel alltid når de eter nektar fra blomster, siden blomstene eller blomsterstilkene ofte ville ha brukket om de landet på dem. Rytling kan i mange tilfeller være eneste vei fram til nektaren, siden mange blomster henger nedover. Mange andre fugler enn kolibriene kan imidlertid ryttle, som en rekke ugler, hauker og falker. Tårnfalken er i så måte også en eksponent for denne flygeteknikken, når den stiller seg i luften for å speide etter smågnagere. Flygende insekter og flaggermus er også eksponenter for teknikken, som for eksempel vepser og øyenstikkere.

## Se også

* Levitasjon

## Referanser
# Fauna Europaea Web Service

Apollosommerfugl (Parnassius apollo) er fredet i Norge.

Omtale på Fauna Europaea Web Service  Foto: Reinhold Essing
**Fauna Europaea Web Service** er en database over europeiske flercellede dyr. Databasen inneholder informasjon om utbredelse, vitenskapelige navn (latinske navn) på alle europeiske flercellede organismer, både landlevende og de som lever i vann. Datamaterialet er lagt inn i databasen av taksonomiske eksperter på hver sine fagområder.

Databasen er lagt ut på Internett og er søkbar og åpen for alle. Det er flere måter å søke på, fra søk på én art (species) til slekter (genus) og større grupper (higher taxa). Det kan også søkes på en rekke andre måter, blant annet på antall arter innen de ulike delgruppene, enten i hele Europa eller i enkelt land. For hver art finnes det utbredelseskart.

Fauna Europaea Web Service ble opprettet av Europakommisjonen og utarbeidet mellom 1. mars 2000 og 1. mars 2004. Universitetet i Amsterdam har hatt hovedansvaret med assistanse fra Københavns Universitet og Nasjonalt naturhistorisk museum i Paris.

## Kilder

* www.faunaeur.org/ – About Fauna Europaea – Introduction

## Eksterne lenker

* Fauna Europaea (web portal) Arkivert 2. juni 2017 hos Wayback Machine.
* Fauna Europaea – all European animal species on the web (article)
* Contributions on Fauna Europaea (data papers)
* A Pan-European Species-directories Infrastructure - PESI (web portal)
* PESI - a taxonomic backbone for Europe (article)

Autoritetsdata
# Palaephatidae

| Palaephatidae
 |
| --- |
| Nomenklatur |
| Palaephatidae
 |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Leddyr  |
| Klasse | Insekter  |
| Orden | Sommerfugler  |
| Underorden | Glossata  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 60
 |
| Habitat
 | terrestrisk, larvene lever på busker
 |
| Utbredelse
 | sørlige Sør-Amerika, sørlige Afrika, Australia
 |
| Inndelt i |
| * *Apophatus*
* *Azaleodes*
* *Metaphatus*
* *Palaephatus*
* *Plesiophatus*
* *Ptyssoptera*
* *Sesommata*
 |

**Palaephatidae** er en artsfattig familie av sommerfugler som lever på den sørlige halvkulen. Denne familien er en sannsynlig søstergruppe til gruppen Ditrysia, som omfatter de aller fleste sommerfugler.

## Utseende

Små, brunlige sommerfugler, ligner overflatisk på viklere (Tortricidae). Hodet er bredt med forholdsvis små fasettøyne. Antennene er middels lange og trådformede. Forvingene er nokså brede, med en krum forkant, ytterkanten litt konkav, bakhjørnene litt tilbaketrukne. Bakvingene er nokså brede med korte hårfrynser, bleke på farge.

## Levevis

De artene der biologien er kjent, har larver som lever på plantefamiliene Proteaceae og Verbenaceae. Larvene spinner sammen blader og lever inne i dette spinnet.

## Systematisk inndeling

**Treliste Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
	+ Gruppen Glossata – Homoneura
		- Gruppen Coelolepida
			* Gruppen Myoglossata
				+ Gruppen Neolepidoptera
					- Gruppen Heteroneura
						* Gruppen Eulepidoptera
							+ Overfamilien **Palaephatoidea** – bare en familie
								- Familien **Palaephatidae** Davis, 1986
									* Slekten *Apophatus* Davis, 1986
									* Slekten *Azaleodes* Turner, 1923 – fire arter i Australia
									* Slekten *Metaphatus* Davis, 1986
									* Slekten *Palaephatus* Butler, 1883
									* Slekten *Plesiophatus* Davis, 1986
									* Slekten *Ptyssoptera* Turner, 1933
									* Slekten *Sesommata* Davis, 1986

## Eksterne lenker

* (en) *Palaephatidae* i Encyclopedia of Life

* (en) *Palaephatidae* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Palaephatidae* hos NCBI

* *Palaephatidae* – detaljert informasjon på Wikispecies

*Azaleodes fuscipes* fra Australia:

Autoritetsdata
# Xyloryctidae

| Xyloryctidae
 |
| --- |
| *Cryptophasa rubescens* |
| Nomenklatur |
| Xyloryctidae
 |
| Hører til |
| Gelechioidea, Ditrysia, Heteroneura, sommerfugler, insekter |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | minst 500 beskrevne
 |
| Habitat
 | terrestrisk, larvene i eller på planter eller lav
 |
| Utbredelse
 | Australia, Afrika, Indonesia, Polynesia
 |
| Inndelt i |
| * *Cryptophasa*
* *Xylorycta*

+ ca. 60 slekter til
 |

**Xyloryctidae** er en familie av sommerfugler som nesten utelukkende fins på den sørlige halvkulen, med de fleste artene i Australia. De hører til gruppen Gelechioidea, som er svært mangfoldig på dette kontinentet.

## Utseende

Små til ganske store (vingespenn 20–70 mm) sommerfugler med avlange, avrundede forvinger, som oftest mer eller mindre brunlige eller hvite, enkelte mer fargerike. Av utseende kan de minne om viklere eller nattfly. Kroppen er temmelig kraftig og hårete, hodet forholdsvis lite. Antennene er vanligvis trådformede, men de er smalt fjærformede hos noen hanner, halvparten til to tredjedeler så lange som forvingene. Labialpalpene er ikke påfallende store. Forvingene er avlange, avrundet firkantede, framhjørnet noen ganger sigdformet uttrukket. De er vanligvis enten brunspraglete eller hvite, ofte med spredte, små, svarte flekker. Bakvingene er ensfarget grålige, brede og avrundede med korte hårfrynser. Bakkroppens ryggledd har kraftige, pigg-aktige børster ved bakkanten. Beina er korte og kraftige, føttene (tarsene) tynne.

## Levevis

Larvene lever på lav, levende planter eller døde eukalyptus-blader. De kraftige åmene lever i silkerør som de spinner. De artene som angriper levende planter kan finnes på over 20 ulike plantefamilier, men halvparten av artene lever på familiene Myrtaceae og Proteaceae. De voksne sommerfuglene flyr om natten.

## Systematisk inndeling

**Treliste Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
	+ Gruppen Glossata – Homoneura
		- Gruppen Coelolepida
			* Gruppen Myoglossata
				+ Gruppen Neolepidoptera
					- Gruppen Heteroneura
						* Gruppen Eulepidoptera
							+ Gruppen Ditrysia
								- Overfamilien Gelechioidea
									* Familien **Xyloryctidae** – ca. 500 arter fordelt på over 60 slekter

## Kilder

* Powell, J.A. (2003) Lepidoptera (Moths, Butterflies). side 631–664 i: Resh, V.H. og Cardé, R.T. (red.): *Encyclopedia of Insects*. Academic Press. ISBN 0-12-586990-8
* Billedgalleri over australske arter, fra *Australian Moths Online*:

## Eksterne lenker

* (en) *Xyloryctidae* i Encyclopedia of Life

* (en) *Xyloryctidae* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Xyloryctidae* hos ITIS

* (en) *Xyloryctidae* hos NCBI

* (en) *Kategori:Xyloryctidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Xyloryctidae* – detaljert informasjon på Wikispecies

Autoritetsdata