Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ndebele

*Se også nordndebele og sørndebele.*
Ndebeler
**Ndebele**, mer korrekt **nord-ndebele** (nordndebele: *amaNdebele*) er et bantufolk i sørlige Afrika som deler en felles kultur og språk. Deres historie begynte da zuluriket til kong Shaka delte seg i to tidlig på 1800-tallet, og under ledelse av Mzilikazi, en tidligere høvding under Shaka, forlot riket. Under hans ledelse dro de misfornøyde zuluene ut for å erobre og herske over høvdingdømmene i det sørlige Ndebele. Der overtok de navnet og identiteten til det eksisterende riket.[*trenger referanse*]

I løpet av en urolig periode i Ngunifolkets og Sesotho-Tswanas historie kjent som Mfecane, bevegde mzilikazikrigerne på opprinnelig rundt 500 seg vestover til dagens by Pretoria hvor de grunnla en bosetning som ble kalt for Mhlahlandlela.[*trenger referanse*] Deretter bevegde de seg nordover i 1838 til dagens Zimbabwe hvor de overkjørte rozvifolket og til sist etablerte seg i området som i dag er kalt for Matabeleland.[*trenger referanse*] Det omsluttet den vestlige og sørvestlige delen av landet. I løpet av denne innvandringen ble et stort antall av de erobrede lokale samfunnene og enkeltmennesker absorbert i ndebelenasjonen, tilpasset seg deres språk og kultur.[*trenger referanse*] Historisk kom de assimilerte folkene fra sørlige ndebele, swazi, sotho-tswana, og etniske grupper fra amaLozwi/rozvi.[*trenger referanse*]

Nord-Ndebele kaller seg selv *amahlabezulu* som betyr «avstikkere fra zulu».[*trenger referanse*] Dette navnet stammer fra deres voldelige deling fra zuluene. I senere år har befolkning av ndebelere i Zimbabwe sunket på grunn av gukurahundi, et folkemord som ble utført av regjeringen i Zimbabwe på ndebelene og sekundært på grunn av migrasjon til andre land, særlig Sør-Afrika på leting etter jobb og som en effekt av gukurahundi og den økonomiske krisen som har grepet Zimbabwe siden 2000.[*trenger referanse*]

Mange mennesker som for tiden identifiserer seg som ndebeler er faktisk av shona-opprinnelse, ncuber, moyoer og mange andre.[*trenger referanse*] Kalanga, venda, nambia og tonga er forskjellige grupper som har egen identitet. Før 1650 var matabele-regionen sentrum for folk som generelt ble kalt rozvi av moyo-klanen med deres administrative senter ved Khami (Zhame). De fleste av disse folkene ble absorbert i det som blir kalt matabele.

I midten av 80-årene fant det sted en lite omtalt massaker i Matabeleland i Zimbabwe, hvor ca. 3000 mennesker menes omkommet . I 1990-årene blokkerte shonaregjeringen for investeringer i Matabelelands vannforsyning .

## Litteratur

* *Scouting on Two Continents,* av Frederick Russell Burnham. LC call number: DT775 .B8 1926. (1926)
* *Migrant Kingdom: Mzilikazi's Ndebele in South Africa,* R. Kent Rasmussen (1978)
* *Mzilikazi of the Ndebele,* R. Kent Rasmussen (1977)
* *The Zulus and Matabele, Warrior Nations*, Glen Lyndon Dodds, (1998)
* *Historical Dictionary of Zimbabwe,* Steven C. Rubert og R. Kent Rasmussen (3. utgave, 2001)
* *The future Rhodesian" av Ashley Mbonisi Ndlovu (2015) 14:53, 17. april 2016 (UTC)*

## Referanser

## Se også

* Ndebele (språk)
# MØNA

Hvor ofte land/territorier er inkludert i MØNA-definisjoner:
  Vanligvis inkludert
  Ofte inkludert
  Vanligvis ikke inkludert
**MØNA**, eller **MENA**, er et akronym for den geografiske regionen Midtøsten og Nord-Afrika. Mens det fremdeles refereres til det meste av Midtøsten (eller Vest-Asia uten Øst-Trakia eller Sinaihalvøya) og Nord-Afrika sammen, anses det for å være et mer definert og apolitisk alternativ til grupperingen av land som er kjent som den Større Midtøsten, som utgjør hoveddelen av den muslimske verden.

## Fotnoter

## Eksterne lenker

* (en) Middle East and North Africa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Snøklokke

| Snøklokke
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Galanthus nivalis* L |
| Populærnavn |
| snøklokke |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | enfrøbladete planter  |
| Orden | aspargesordenen  |
| Familie | påskeliljefamilien  |
| Underfamilie | Amaryllidoideae  |
| Slekt | snøklokkeslekta  |
| Miljøvern
 |
| **Fremmedartslista:** |
|
PH —
*Potensielt høy risiko 2023* |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | fuktig skog, langs elver
 |
| Utbredelse:
 |  |
| Opprinnelig utbredelse |

**Snøklokke** (*Galanthus nivalis*) er en ganske liten løkplante med tynne, små og relativt lange blader (i forhold til blomstens størrelse) i en blågrønn farge. Blomsten, som vokser opp på egen stengel, er en dråpeformet, snøhvit blomst med grønne avtegninger. Snøklokken er en av våre tidligste vårblomster, og blomstringen kan begynne allerede i januar i milde strøk. Ellers er mars-april vanlig blomstringsperiode. Planten formerer seg både ved løk og frø. Den hører hjemme i de sentraleuropeiske løvskogene, og trives spesielt på skyggefulle, beskyttede felt.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Snøklokke* i Encyclopedia of Life

* (en) *Snøklokke* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Snøklokke* hos Artsdatabanken

* (sv) *Snøklokke* hos Dyntaxa

* (en) *Snøklokke* hos ITIS

* (en) *Snøklokke* hos NCBI

* (en) *Snøklokke* hos The International Plant Names Index

* (en) *Snøklokke* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Galanthus nivalis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Galanthus nivalis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Galanthus nivalis* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Uniform Resource Locator

En **uniform ressurslokator** (**URL**, engelsk: *«Uniform Resource Locator»*) er en subtype av URI hvor man identifiserer og navngir en ressurs ved hjelp av lokaliseringinformasjon eller ressursens adresse. I all praktisk betydning så er URL et synonym for URI.

## URL syntaks

Enhver URL starter med et skjemanavn som definerer URL-ens navnerom, dens mening og syntaks for den resterende delen av URL-en.

## URL som lokator

I sin nåværende tekniske betydning, en URL er en URI som i tillegg til å identifisere en ressurs, også sørger for en måte å lokalisere ressursen.

## Se også

* CURIE (Compact URI)
* Extensible Resource Identifier (XRI)
* Internationalized Resource Identifier (IRI)
* Uniform Resource Identifier (URI)
* URL normalization
* URI scheme

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Uniform Resource Locator – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# PHIGS

**PHIGS** (Programmer's Hierarchical Interactive Graphics System) er en API og et programvarebibliotek for rendering av 3D-grafikk. I 1980-årene og tidlig i 1990-årene, ble PHIGS betraktet som en standard for 3D-grafikk. Eksempler på enkeltstående implementasjoner er DEC PHIGS fra Digital Equipment Corporation, IBM graPHIGS fra IBM og SunPHIGS fra Sun Microsystems. På Vindussystemet X ble standarden støttet gjennom **PEX** (PHIGS Extension to X), som senere skiftet navn til **X3d**.

En kombinasjon av egenskaper fra PHIGS, såvel som IRIS GL, førte i 1992 til det åpne biblioteket OpenGL.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# ANSI C

**ANSI C**, offisielt **ANSI X3.159-1989**, også kalt **C89**, er en standard for programmeringsspråket C som ble godkjent av American National Standards Institute (ANSI) i 1989. I 1990 ble den samme standarden ble ratifisert av ISO med visse formateringsendringer under navnet **C90**, men begrepet refererer til det samme språket.

Standarden er blitt trukket tilbake av både ANSI/INCITS og ISO/IEC.

Standarden ble i 1999 erstattet av C99 fra International Organization for Standardization (ISO).

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Portable Document Format

| Portable Document Format |
| --- |
|  |
| Filetternavn |
.pdf |
| MIME-type |
application/pdf |
| Uniform Type Identifier (UTI) | com.adobe.pdf |
| Magisk nr. | `%PDF` |
| Utviklet av | Adobe |
| Siste utgave | 2.0 |
| Utviklet fra | PostScript |

**Portable Document Format** (**PDF**) er et digitalt dokumentformat som er utviklet av Adobe Systems og introdusert i 1993. Filene vises på skjerm i samme form som de har når de blir skrevet ut. Det kan betraktes som en form for digitalt papir.

PDF er et åpent format, som betyr at hvem som helst kan opprette et program for å lage PDF-filer. Formatet støttes på mange dataplattformer. Stadig flere programmer tillater eksport av PDF-filer, eksempelvis OpenOffice.org og Microsoft Word. Den vanligste leseren av PDF-dokumenter er Adobe Reader og Adobe PDF Library, som blant inngår i Adobe InDesign og Adobe Illustrator, men det finnes også gratis alternativer som enten er basert på Ghostscript eller Xpdf.

PDF benyttes i første hånd som et distribusjonsformat, både for visning på skjerm som utskrift og trykk. Da PDF er et komprimert og anvendbart dokument, har det i økende grad blitt et alternativ og tildels en erstatning for EPS-filer. I likhet med EPS er PDF basert på PostScript, men er delvis komprimert og har betydelig mindre størrelser enn PS-, EPS- og PRN-filer med tilsvarende innhold. I tillegg kan både raster- og vektorbilder som skrifttyper være en del av PDF-formatet. PDF-dokumentet kan også inneholde innholdsfortegnelser, interne og eksterne hyperlenker, lyd- og videofiler. PDF-dokumenter kan også beskyttes med passord. Det finnes også egne tilpasninger av PDF, blant annet for e-bøker.

PDF er en åpen standard som offisielt ble publisert 1. juli 2008 av ISO som ISO 32000-1:2008.

## Referanser

## Eksterne lenker

* PDF-spesifikasjoner, inkludert PDF-referanse for PDF 1.7, PDF 1.6 (ISBN 0-321-30474-8), PDF 1.5, PDF 1.4 (ISBN 0-201-75839-3), PDF 1.3 (ISBN 0-201-61588-6)
* White Paper: PDF Primer – En begynnerleksjon i hva PDF er fra PDF Tools AG.
* Adobe Publication: The Four Flavors of Adobe PDF for Paper-based Documents – «De Fire Smaksartene av Adobe PDF». Detaljer om de fire mulige formatene som blir generert av Adobe Acrobat Capture 3.0. Tittelen er villedende da den faktisk ikke beskriver de fire ulike PDF-formatene, men isteden fire ulike måter å lage PDF på i et program. Denne uformelle rettledningen har ført til den utbredte myten at det bare fins fire ulike typer av PDF-fil.
* Adobe: PostScript vs. PDF
* PDF-historien av prepressure.com
* The Camelot Paper – Rapporten hvor John Warnock la ut prosjektet som skapte PDF
* AIIM – Informasjon om PDF/E
* AIIM – Informasjon om PDF/UA
* Mars – Mer informasjon om Adobe Mars Format
* Adobe PDF 101: Quick overview of PDF file format – Kort gjennomgang av PDF som filformat
# Forskningsorganisasjon

**Forskningsorganisasjon** er et bredt samlebegrep for organisasjoner som utfører forskning. En forskningsorganisasjon kan være offentlig eller privat, og organisert på mange ulike måter.

Universitetene utgjør en viktig forskningsutførende sektor. I mange land finnes det også offentlige eller private forskningsorganisasjoner utenfor universitetene, slik som instituttsektoren i Norge.

Både statlige etater og private selskaper kan drive egen forskning, særlig av mer anvendt natur.
# GitHub

| GitHub |
| --- |
|  |
|  |
| Offisielt navn | GitHub  |
| Etablert | 19. oktober 2007 |
| Eier(e) | GitHub Inc. (2008–) |
| Hovedkontor | San Francisco |
| Land | USA  |
| Grunnlegger(e) | Tom Preston-Werner, Chris Wanstrath, P. J. Hyett  |
| Adm.dir. | Nat Friedman (29. oktober 2018) |
|  Nettsted  |  Offisielt nettsted (en)
 |
|  |

**GitHub** er et amerikansk selskap som leverer vertstjenester for programvare­utviklings­prosessen med et versjonskontrollsystem ved bruk av Git. De er et datterselskap av Microsoft, som kjøpte selskapet i 2018 for 7,5 milliarder dollar. Den tilbyr samme distribuert versjonskontroll og kildekodeadministrasjon-funksjonalitet som i Git, i tillegg til egne funksjoner. Det tilbys adgangskontroll og flere samarbeidsfunksjoner som sporingssystem for programvarefeil, programvarefunksjoner, oppgavehåndteringssystem og wikier for hvert prosjekt.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell blogg

* (en) Offisiell nettbutikk

* (en) GitHub – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Scopus

**Scopus** er en akademisk database for sammendrag, referanser og henvisninger for artikler i forskningstidsskrifter. Den dekker nær 18 000 titler fra mer enn 5 000 internasjonale utgivere, inkludert omtale av mer enn 16 500 tidsskrifter innenfor naturvitenskapelige, tekniske, medisinske og samfunnsvitenskapelige fag. Scopus er eid av Elsevier og er tilgjengelig over Internett til abonnenter. Søk i Scopus omfatter søk i vitenskapelige nettsider via Scirus, et annet produkt fra Elsevier, foruten også patentdatabaser.

Scopus tilbyr også utvidet informasjon om de vitenskapelige forfatterne, som siteringer (det vil si hvordan deres artikler er brukt i andres publikasjoner), om deres vitenskapelige publikasjoner og deres bibliografiske data, hvilke referanser de har brukt i deres arbeid, og antall ganger deres artikler er sitert i andres artikler. Er tidsskriftet dekket av Scopus, kan man gå videre inn på den enkelte artikkel.

Databasen har mulighet for å sette opp såkalte «varslinger». Alle som oppretter en profil i Scopus kan legge til sine interesser eller et spesielt søk. Kommer det en ny artikkel innen det emnet man er interessert i, eller det søket man er interessert i, får man melding på e-post eller RSS.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (ru) Offisielt nettsted

* Offisielt nettsted

* (en) Offisiell blogg

* (en) Scopus (database) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Lektiner

**Lektiner** er proteiner som kan binde seg spesifikt til karbohydrater, og navnet kommer av det latinske ordet «legere», som betyr å selektere eller velge. Forskjellige typer lektiner velger også forskjellige typer karbohydrater. Lektiner ble først oppdaget i planter og mikrober for ca. 100 år siden, men mange lektiner fra dyr er nå også kjent. Plantelektinene er dem man har mest kunnskap om, og det oppdages stadig nye varianter

Lektinenes fysiologiske rolle i planten er fremdeles ikke helt kartlagt, selv om man har mye informasjon om lektinenes egenskaper isolert fra planten. Lektiner spiller bl.a. en viktig rolle i planters forsvarsmekanisme. Når planter angripes av insekter eller mark, økes konsentrasjonen av lektiner som en del av dette forsvaret. Hos mennesker tar lektinene del i celle-celle-interaksjoner, gjenkjennelse av immunforsvarssystemet, immunregulering og hindring av autoimmunitet.

Plantelektiner i kostholdet viser seg ofte å ha fordelaktige effekter på mennesker. I tynntarmen nedenfor magesekken sitter immunforsvarets reseptorer og kontrollerer maten vi får i oss. I overkant av 80 % av kroppens immunforsvar finnes assosiert med tarmsystemet. Reseptorene binder til seg stoffer som er nyttige for stimulering av immunforsvaret. Lektiner er blant disse stoffene. Spesielt lektiner fra hyllebær og misteltein virker interessante for immunforsvaret.

Plantelektiner og lektiner i mikroorganismer har mange likhetstrekk med lektinene vi finner i vår egen kropp. Dersom de har samme sukkerspesifisitet som kroppsegne lektiner, kan de binde seg til de samme glykosubstansene og etterligne, forsterke eller blokkere effekten av det naturlige lektinet. Det er mange eksempler på lektiners oppgave som signalstoffer (hormoner, vekstfaktorer, cytokiner/immunmodulatorer o.a.) der de er viktige for en rekke fysiologiske prosesser i en organisme. Det er derfor ikke usannsynlig at en del av de positive effektene man opplever, skyldes at plantelektinene kopierer/imiterer de lektinene som er naturlig til stede i kroppen, og justerer deres funksjon.

Lektiner finnes i mange av de vanligste kostholdkomponentene våre, f.eks. hvete, tomater, poteter, paprika, hvitløk, soya, gulrøtter, bønner. Dette er svært ulike molekyler hvor noen er «sterke», og noen er «svake». Ingen av lektinene som finnes i normalt kosthold, er skadelige ved inntak. Det finnes kun to lektiner som kan være giftige å spise – abrin og ricin.

## Eksterne lenker

* **Proteopedia** viser mere end 800 tredimensionale molekylmodeller af lectiner, brudstykker af lectiner og komplekser med kulhydrater
# Håp

«En stråle av håp», kunstfoto av Charles Gilhousen, ca. 1915
**Håp** (norrønt: *hop*) er en optimistisk sinnstilstand som er basert på en forventning om positive utfall som man ønsker med hensyn til hendelser og omstendigheter i ens liv eller verden for øvrig.

Håp er av noen definert som en opplevelse av kombinasjoner av positive og negative følelser som fortvilelse, savn, ønsketenkning, lidelse eller utholdenhet – det vil si det å tro at et bedre eller positivt resultat er mulig selv når det er bevis for det motsatte. Håp kommer til uttrykk gjennom mange dimensjoner av menneskelivet, deriblant praktisk resonnement, håpets religiøse dyd, juridisk doktrine og litteratur ved siden av kulturelle og mytologiske aspekter.

Blant håpets motsetninger er motløshet, håpløshet og fortvilelse.

>
> *«Så blir de stående, disse tre: tro, håp og kjærlighet. Men størst blant dem er kjærligheten.»*
>
> —Paulus’ første brev til korinterne
>
>
>

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Hope – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Sterilitet

**Sterilitet** betyr ufruktbarhet og forekommer både hos mennesker, dyr og planter, og er fraværet av evnen til å bære frem barn/frukt. Det omvendte av sterilitet er fertilitet.

## Sterilitet hos mennesket

Et par blir definert som infertile dersom kvinnen ikke har blitt gravid etter tolv måneder med ubeskyttet samleie, eller etter seks måneder dersom kvinnen er over 35 år, eller kvinnen ikke klarer å bære fosteret frem til fødselen.

Sterilitet hos mennesket kan ha en rekke årsaker, som medfødte feil eller sykdommer.

### Mannen

Hos mannen kan sterilitet skyldes medfødte feil ved kjønnsorganenes bygning eller deres funksjon. Sykdommer, spesielt gonoré og kusma som har angrepet testiklene, samt genitaltuberkulose, men også andre sykdommer og skader av kjønnsorganene, kan føre til sterilitet. Psykiske faktorer kan være av betydning, og impotens kan også være årsaken. Sædvæsken vil derfor ikke inneholde nok bevegelige, befruktningsdyktige spermier. Sædvæskens sammensetning for øvrig kan også være uheldig sammensatt.

### Kvinnen

Hos kvinner kan sterilitet skyldes medfødte feil eller sykdommer, spesielt i egglederne, slik at egget ikke kan passere etter eggløsning. Betennelse i egglederne etter abortinngrep eller gonoré og hormonforstyrrelser kan også gi sterilitet.

Faktorer relatert til kvinnelig sterilitet er (ufullstendig oversikt):

* Generelle faktorer
	+ Diabetes mellitus, skjoldbruskkjertel-sykdommer, binyre-sykdommer
	+ Signifikante lever- og nyre-sykdommer
	+ Psykologiske faktorer

## Sterilitet hos blomster

Hos blomster forekommer sterilitet når det ikke dannes befruktningsdyktige kjønnsceller. Pollenbærerne (støvbærerne) kan være sterile slik at det ikke dannes pollen, eller frøemnene kan slå feil.

Hos noen kurvblomstrende, for eksempel georginer, er randblomstene sterile.

## Kilder

Aschehoug og Gyldendals STORE NORSKE leksikon, 3. utgave, 2. opplag, 1998
# Buksbomfamilien

| Buksbomfamilien
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Buxaceae  |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planteriket  |
| Divisjon | Dekkfrøete planter  |
| Klasse | Tofrøbladete planter  |
| Orden | Buksbomordenen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 3–129
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | alle verdensdeler, men ikke Norden
 |
| Inndelt i |
| * Buksbomslekten
* Vinterglansslekta
 |

**Buksbomfamilien** er en plantefamilie i ordenen buksbomordenen.

## Taksonomi

Det er gjort justeringer av det fylogenetiske APG IV-systemet, etter det ble publisert. Listen av slekter nedenfor viser dem som er gitt norske navn hos Artsdatabanken, og én annen slekt som er regnes som en del av familien i de nyeste taksonomiske klassifiseringene:

* Buksbomslekta, *Buxus* L.
* Vinterglansslekta, *Pachysandra* Michaux
* *Didymeles* Perrieri

Ifølge den internasjonale databasen Catalogue of Life som arbeider med nomenklatur, regnes 129 arter til familien fordelt på 5 slekter som ikke sammenfaller med det fylogenetiske systemet.

## Galleri

* Formet hekk av buksbom

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Buksbomfamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *Buksbomfamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Buksbomfamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *Buksbomfamilien* hos Dyntaxa

* (en) *Buksbomfamilien* hos Fossilworks

* (en) *Buksbomfamilien* hos ITIS

* (en) *Buksbomfamilien* hos NCBI

* (en) *Buksbomfamilien* hos The International Plant Names Index

* (en) *Buksbomfamilien* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Buxaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Buxaceae* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sandeltreordenen

| Sandeltreordenen
 |
| --- |
| Misteltein
 |
| Nomenklatur |
| Santalales
 |
| Hører til |
| egentlige tofrøbladete planter, blomsterplanter |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 2500
 |
| Habitat
 | terrestrisk og hemiparasittisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * *Balanophoraceae*
* *Loranthaceae*
* *Misodendraceae*
* *Olacaceae*
* *Opiliaceae*
* *Schoepfiaceae*
* sandeltrefamilien *(Santalaceae)*
 |

**Santalales** er en orden av blomsterplanter. Ordenen er mest urbredt i tropiske og subtropiske strøk. Mange av artene er symbiotiske med andre planter, der de selv har sin egen fotosyntese, men trekker vann og mineraler fra grolaget til vertsplanten. I Norge er misteltein *(Viscum album)* mest kjent.[*trenger referanse*]

Mange av artene er parasitter eller semi-parasitter, med samme egenskaper som misteltein. I litteraturen brukes tidvis *misteltein* som betegnelse på alle de parasittene som vokser oppe i trær slik mistelteinen gjør.[*trenger referanse*]

## Familier

I APG III-systemet fra 2009 inngår følgende familier i ordenen:

* Balanophoraceae
* Loranthaceae
* Misodendraceae
* Olacaceae
* Opiliaceae
* Sandeltrefamilien (Santalaceae)
* Schoepfiaceae

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *sandeltreordenen* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *sandeltreordenen* i Encyclopedia of Life

* (en) *sandeltreordenen* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *sandeltreordenen* hos Artsdatabanken

* (sv) *sandeltreordenen* hos Dyntaxa

* (en) *sandeltreordenen* hos Fossilworks

* (en) *sandeltreordenen* hos ITIS

* (en) *sandeltreordenen* hos NCBI

* (en) *sandeltreordenen* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Santalales* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Santalales* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.