Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Evolusjonsbiologi

**Evolusjonsbiologi** er den grenen av biologien som undersøker hvordan evolusjon foregår.
Denne forskningen har resultert i evolusjonsteorien, som beskriver evolusjonens mekanismer.
Evolusjonsbiologien består av ulike deldisipliner som hver på sin måte bidrar til en forståelse av evolusjonære prosesser:

## Fagets inndeling

### Evolusjonær genetikk

**Evolusjonær genetikk** studerer det genetiske grunnlaget for evolusjonære endringer.
De genetiske prosessene som har størst betydning for evolusjonen, er mutasjoner, rekombinasjon og genetisk drift.
Selv om den velger mellom fenotyper og ikke mellom genotyper, kan også naturlig seleksjon studeres fra en evolusjonsgenetisk vinkel.
Dette er fordi betingelsene for at en fordelaktig egenskap kan spre seg i populasjonen er avhengig av både populasjonens og egenskapens genetiske struktur.

Evolusjonær genetikk har blitt til i skjæringspunktet mellom populasjonsgenetikk og den klassiske evolusjonsbiologien, som studerte tilpasninger ut ifra et morfologisk perspektiv.

### Evolusjonær økologi

**Evolusjonær økologi** undersøker tilpasningene til organismer, og hvordan disse kan forklares ut ifra miljøet de lever i.

Blant fenomenene som evolusjonære økologer forsker på, finner man dermed

* samevolusjon mellom ulike arter,
* organismenes ulike livshistorier,
* tilpasningsverdien av atferdsmønstre (se *Atferdsøkologi* og *Sosiobiologi*).

### Evolusjonær utviklingsbiologi

*Se hovedartikkel evolusjonær utviklingsbiologi*

**Evolusjonær utviklingsbiologi** er en forholdsvis ny gren av evolusjonsbiologien, som undersøker hvordan endringer i *livsløpet* (utvikling eller ontogenese) henger sammen med endringer i *evolusjonen*.
Tidligere har man ofte bare studert voksne individer, og hvordan disse har endret seg i evolusjonens løp.
Dermed går man imidlertid glipp av viktig informasjon, nemlig når *i livsløpet* denne endringen påvirker organismen.
Resultatet av en evolusjonær endringer vil alltid avhenge av tidspunktet i individualutviklingen den viser sin effekt på.
For eksempel har mutasjoner som påvirker den tidlige individualutviklingen ofte en større effekt på den voksne organismen enn mutasjoner som påvirker senere stadier av individualutviklingen.

### Fylogenetikk

**Fylogenetikk** er vitenskapen som rekonstruerer «livets tre», dvs. artenes innbyrdes slektskapsforhold eller organismenes stamtre. Se fylogenetikk for mer utfyllende informasjon.

## Viktige evolusjonsbiologer

Her er et utvalg av evolusjonsbiologer som har hatt betydning for fagets utvikling.
Rekkefølgen er omtrent kronologisk:

* Jean-Baptiste de Lamarck
* Charles Darwin
* Alfred Russel Wallace
* Ernst Haeckel
* Ronald Fisher
* Theodosius Dobzhansky
* Ernst Mayr
* Willi Hennig
* John Maynard Smith
* Lynn Margulis
* Stephen Jay Gould
* Richard Dawkins
* Jared Diamond

## Eksterne lenker

* (en) Evolutionary biology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Darwinfinker

Fire arter galapagosfinker
**Darwinfinker**, eller **galapagosfinker**, er en gruppe på 13 eller 14 nært beslekta fuglearter, som hovedsakelig lever på Galápagosøyene. Én nærstående art finnes på Isla del Coco på stillehavssida av Costa Rica.

Artene regnes til slektene *Geospiza*, *Camarhynchus*, *Certhidea* og *Platyspiza*. I tillegg kommer cocospurv (*Pinaroloxias inornata*) på Isla del Coco. De er ikke finker i snever betydning, og ble tidligere regnet til buskspurvene, men er nå flyttet til tanagarene. Darwinfinkene ble tidligere ofte samlet i underfamilien Geospizinae, eller stammen Geospizini.

Analyse av mitokondrielt DNA bekrefter at darwinfinkene er en naturlig gruppe, og viser at de fleste nære slektningene lever på øyer i Karibia. Alle disse fuglene skiller seg fra andre tanagarer ved at de bygger overbygde reir. Tholospiza er foreslått som navn på kladen.

Alle darwinfinker er omtrent like store: 10–20 cm. De mest iøynefallende forskjellene mellom dem er størrelsen og formen på nebbene, som er tilpasset ulike typer mat. Atferden deres er ulik, og sangen er forskjellig. Fargen er som regel brunlig eller svart.

Fuglene ble innsamla første gang av Charles Darwin under reisen hans med HMS «Beagle», og er siden grundig studert for bl.a. å forske på temaene artsdannelse, naturlig utvalg og tilpasning.

## Litteratur

* F.J. Sulloway (1982). «Darwin and his finches: the evolution of a legend» (PDF). *Journal of the History of Biology*. 15 (1): 1–53. ISSN 1573-0387. doi:10.1007/BF00132004.
* K.J. Burns, S.J. Hackett og N.K. Klein (2002). «Phylogenetic relationships and morphological diversity in Darwin's finches and their relatives» (PDF). *Evolution*. 56 (6): 1240–1252. ISSN 1558-5646. PMID 12144023. Arkivert fra originalen (PDF) 6. mars 2012. Besøkt 15. februar 2013.

## Eksterne lenker

* (en) *Kategori:Darwin's finches* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
# John Gould

| John Gould |
| --- |
|  |
| Født | 14. sep. 1804 Lyme Regis |
| Død | 3. feb. 1881   (76 år) London |
| Beskjeftigelse | Zoolog, illustratør, ornitolog, samler, kunstmaler, biolog  |
| Ektefelle | Elizabeth Gould |
| Barn | Charles Gould |
| Nasjonalitet | Det forente kongerike Storbritannia og Irland |
| Gravlagt | Kensal Green Cemetery |
| Medlem av | * Royal Society
* Geological Society of London
* Accademia delle Scienze di Torino (1841–)
* Royal Entomological Society (1833–; stiftende medlem)
 |
| Utmerkelser | Fellow of the Royal Society (1804–1881) CHI Academy (2005) Fellow of the Geological Society of London |
|

---

John Gould på Commons |

**John Gould** (født 14. september 1804 i Lyme Regis, Dorset, død 3. februar 1881 på Bedford Square, London) var en briitisk zoolog.

Han er hovedsakelig kjent for sine illustrasjoner, særlig i ornitologiske arbeider. Etter en reise til Australia i 1838 offentliggjorde Gould *Birds of Australia* (1840-52) og *Mammals of Australia* (1845-60), som bidro til kjennskapen om Australias fauna.

## Skrifter

* *A century of birds from the Himalaya mountains* (1831)
* *Birds of Europé* (1832-37)
* *Synopsis of the birds of Australia* (1837-38)
* *Icones avium* (1837-38)
* *Birds of Asia* (1840-52)
* *Birds of Great Britain* (1862)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) John Gould – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) John Gould – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* Exhibition at the Australian Museum
* *The Zoology of the Voyage of H.M.S. Beagle* – bibliografi av Freeman, R. B. (1977)
* A. H. Chisholm, 'Gould, John (1804 - 1881)', Australian Dictionary of Biography, bind 1, MUP, 1966, pp 465–467.
* Skannede bøker fra Gallica
* Australias pattedyr - Serie av høyoppløselige bilder tatt fra 1845-utgaven.

 *Denne artikkelen er helt eller delvis basert på materiale fra* John Gould *i Nordisk familjebok, utgitt mellom 1904 og 1926 – i dag offentlig eiendom.*
# Genetisk variasjon

**Genetisk variasjon** er summen av forskjeller i genotypene til individene i en populasjon.
Variasjonen oppstår gjennom rekombinasjon, migrasjon og mutasjon.
Samtidig er genetisk variasjon en forutsetning for andre prosesser, som ikke hadde vært mulige uten arvelige forskjeller mellom individer, nemlig naturlig seleksjon, seksuell seleksjon, kunstig seleksjon og gendrift.

*Genetisk variasjon* må ikke forveksles med begrepet *variabilitet* som ble brukt av blant andre Charles Darwin og som sikter til at levende vesener har en *tendens* til å frembringe ikke-identisk avkom ved formering.

Det er bare små forskjeller i gensammensetningen mellom individer innen en art.

Hos mennesker medvirker variasjonen til at vi alle er forskjellige.

Vi har både forskjellige utseende og andre egenskaper. Noen ganger kan forskjellene gi mer dramatiske utslag og føre til at vi blir alvorlig syke.

## Se også

* Evolusjonsteori
* Naturlig seleksjon

## Referanser
# Mutasjon

| Faktorer i evolusjonsteori |
| --- |
| Seks evolusjonære endringer Naturlig seleksjon Seksuell seleksjon Mutasjoner Rekombinasjon Migrasjon Gendrift  |

Fargemutasjoner hos halsbåndparakitter oppstår ved feil i kopieringen av arveanlegg i celledelingen. Individer med slike tilfeldige fargevariasjoner er siden avlet på for å lage burfugler i ulike farger.
**Mutasjon** er en forandring i et gen eller kromosom. Det var den nederlandske biologen, genetikeren og botanikeren Hugo de Vries (1848–1935) som innførte begrepet *mutasjon* i 1901.

Selv om cellene kopierer DNA-molekylene med stor nøyaktighet, skjer det noen ganger en feil. Da kan rekkefølge av baser i genet bli forandret, og vi har fått en mutasjon. Hvis mutasjoner skjer under dannelsen av en kjønnscelle, vil den bli overført til de neste generasjonene. Noen feil skjer under replikasjonen, mens andre kan skyldes omgivelsesfaktorer, f.eks. biotopmessige endringer eller andre ytre påvirkningsfaktorer.

Vi kan si at vi har to typer mutasjoner:

* Bortfall av en base på DNA-tråden under kopiering, som kan føre til at genet koder for et annet protein; det vil si genmutasjon
* Kromosomfeil, eksempelvis Downs syndrom, XXY-syndrom, Trisomi

I sekvenssammenstilling tilsvarer en mutasjon en substitusjon (utbytting) av en base med en annen. Dette kalles også *enkeltbasepolymorfi*.

Genetiske skader er feil på arveanleggene (genene) som har oppstått i kjønnscellene (testiklene eller eggstokkene) og som overføres til avkommet ved formering. Siden avkommet blir unnfanget med de skadede arveanleggene, vil alle cellene i kroppen være skadet. Genetiske skader kan oppstå som følge av radioaktiv stråling, røntgenstråling eller påvirkning fra skadelige kjemikalier.

I medisin brukes mutasjon ofte om forandringer som gir sykdom. Men en mutasjon trenger ikke være skadelig eller gi sykdom.

## Se også

* Bioinformatikk
* Genetikk
* Gen
* DNA
* Gap

## Referanser
# Naturlig seleksjon

| Faktorer i evolusjonsteori |
| --- |
| Seks evolusjonære endringer Naturlig seleksjon Seksuell seleksjon Mutasjoner Rekombinasjon Migrasjon Gendrift  |

**Naturlig seleksjon** (eller *det naturlige utvalg*) er en viktig faktor som er ansvarlig for evolusjon.
Dette skjer ved at de best tilpassede individene innen en populasjon til enhver tid har en større sjanse for å etterlate seg nye avkom enn et gjennomsnittlig individ.
Resultatet av en slik seleksjonsprosess er tilpasninger i arten.

Naturlig seleksjon var en av hovedhypotesene som Charles Darwin la frem i sin bok *Artenes opprinnelse* (1859).
Hypotesen har fått mye støtte gjennom evolusjonsbiologisk forskning gjennom de siste over 100 år, og er i dag en viktig bærebjelke i evolusjonsteorien.
Mange evolusjonsbiologer mener at naturlig seleksjon er en naturlov, som sannsynligvis også gjelder for andre enn de jordiske formene for liv (såfremt slike fins).

## Mekanismer

Grunnlaget for teorien om naturlig seleksjon bygger på flere observasjoner:

1. Konkurranse: Organismer produserer generelt mer avkom enn som kan overleve. Dette resulterer i konkurranse mellom individene innen en art.
2. Variabilitet: Avkom er ikke helt identiske, men varierer i ulik grad i de fleste egenskaper.
3. Heritabilitet: Forskjellene mellom individene er i en viss grad arvelige.

Legger man sammen disse tre observasjonene, følger prinsippet om naturlig seleksjon:

* Om et individ overlever til kjønnsmoden alder og hvor mye avkom det får, er påvirket av egenskapene individet har.
* Individer med fordelaktige egenskaper har med andre ord en større sannsynlighet for å etterlate seg mye avkom, enn andre individer med andre egenskaper.
* I den grad disse egenskapene er arvelige, vil bærere av fordelaktige egenskaper over tid bli mer vanlige i populasjonen.
* Gjennom mange generasjoner fører en slik seleksjonsprosess til at populasjonen blir bedre tilpasset til miljøbetingelsene.

## Se også

* Darwinisme
* Evolusjonsteori
* Seksuell seleksjon
* Partnervalg

## Referanser
# Polymorfisme

**Genetisk polymorfisme** betyr at en monogen egenskap finnes i to eller flere varianter i en befolkning, hvor minst 1% av befolkningen har dette genet.

Genetisk polyformisme kan gi ulik reaksjon ved bruk av legemidler, og er derfor viktig for legevitenskapen at er kjent.

Forekomsten av blodtypegenene A, B og 0 er et godt eksempel på genetisk polymorfisme.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Tilpasning (biologi)

Fugler har porøse, lette knokler som er en tilpasning til å lette flyging.
**Tilpasning** eller **adaptasjon** er innen biologi det fenomenet at individer har egenskaper eller atferd som gjør dem vellykka i det fysiske og biologiske miljøet de lever i. Tilpasning oppstår som følge av naturlig seleksjon og er et viktig tema innen studiet av evolusjon.

Tilpasning er både prosessen hvorved individene blir bedre i stand til å overleve og reprodusere i miljøet (dvs. øke sin fitness) og spesielle karaktertrekk eller atferdsmønstre som er spesielt viktige for slik overlevelse eller reproduksjon.

## Betydninger og bruk

Bruken av begrepet tilpasning både om prosessen og egenskapene har ført til behov for å skille disse to betydningene. Da bruker man gjerne adaptasjon om prosessen og adaptivt trekk om egenskapen ved organismen. Behovet for å skille de to betydningene av ordet er kanskje størst blant evolusjonsbiologer og økologer som er mest opptatt av hhv. prosessen og egenskapene.

## Tilpasning og naturlig seleksjon

Det er nær sammenheng mellom tilpasning og naturlig seleksjon. Tilpasning framkommer ved at naturlig seleksjon gjør de genene som gir egenskaper som lykkes godt i miljøet, vanligere.

## Begrensninger

Naturlig seleksjon er en foranderlig prosess: hvilke tilpasninger som er mest vellykka endrer seg hvis miljøet endrer seg. Blant annet på grunn av dette vil ikke individene være perfekt tilpassa miljøet. Hvis miljøet endrer seg raskere enn populasjonene klarer å tilpasse seg, kan tilpasningen være så dårlig at man kan snakke om mistilpasninger.

## Referanser

## Se også

* Evolusjonsteori
# Genflyt

**Genflyt** er utveksling av gener gjennom kjønnet formering. Genflyt finner til vanlig sted innen en populasjon av individer. Innen en art kan det vanligvis være genflyt mellom medlemmer fra ulike populasjoner. Genflyt oppstår når individer vandrer eller migrerer mellom forskjellige ellers isolerte populasjoner.

## Se også

* Gendrift

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Genetisk drift

Simuleringer av genetisk drift for 20 alleler for en populasjon på 10 individer (øverst) og en for 100 individer (nederst). Grafen viser hvordan de genetiske trekkene skiller seg mer og mer over tid. Generelt sett driver allelerne betydelig raskere i små populasjoner.
**Genetisk drift** eller **gendrift** er den effekt som tilfeldige forandringer har på evolusjon. I en art, eller ved kryssavling mellom ulike arter, er det vanligvis en stor andel genetisk variasjon. Gendrift er en variasjon i form av ulike alleler (genvarianter) ved mange genetiske posisjoner på kromosomene. Endringer i allelfraksjonen skjer hovedsakelig ved naturlig utvalg, det vil si ved forskjellig overlevelse og bidrag til neste generasjon. Hvis derimot en populasjon blir mindre er det en tendens for hver generasjon å bli mer ens med mindre mangfold i allelene. Det er en effekt som tilsvarer innavl: den fører til genetisk ensartethet.

Genetisk drift er en av delmekanismene i evolusjonen som viser til den tilfeldige endringen av genforrådet til en populasjon. Gendrift er en evolusjonsfaktor som blant annet kan føre til at enkelte populasjoner får ulike arveegenskaper over tid. I tillegg til det naturlige utvalget kan genetisk drift være en stokastisk prosess og skjer på grunn av de tilfeldigheter som eksisterer i de enkelte individer i en populasjon som lykkes best i å overleve og reprodusere seg. Genetisk drift er altså en prosess som er uavhengig om genene til individet gir fordeler eller ulemper for organismen. Akkurat som naturlig utvalg er gendrift en prosess som påvirker frekvensen til allelene (genvariantene). En populasjons allelfrekvens er fraksjonen av genkopiene som deler en særskilt form. Endringer som skjer grunnet genetisk drift er ikke drevet av faktorer i miljøet eller grunnet tilpasning, og kan være nyttige, nøytrale eller ugunstige for reproduktiv suksess.

Effekten av genetisk drift er større i små populasjoner, og mindre i store populasjoner. Det er til dels stor diskusjon blant forskere om den relative viktigheten av gendrift sammenlignet med naturlig utvalg. Eksempelvis hevdet den engelske biologen Ronald Fisher det syn at gendrift spilte hovedsakelig en mindre rolle i evolusjonen, og dette forble det dominerende oppfatning i flere tiår. I 1968 åpnet den japanske biologen Motoo Kimura debatten på nytt med sin nøytrale teori om molekylær evolusjon som hevdet at de fleste endringer i genetisk materiale hadde sin årsak i genetisk drift.

## Referanser

## Eksterne lenker

* The TalkOrigins Archive
* Genetic drift illustrations in Barton et al.
# Koevolusjon

Veps som pollinerer en plante. Planten er avhengig av pollinatorer for å kunne formere seg, og mange pollinatorer er avhengige av nektaren de ofte får i blomsten.
**Koevolusjon** er gjensidig evolusjonær påvirkning mellom to eller flere ulike arter. Hver part i et slikt tilfelle utøver selektivt press på de andre partene, og blir derfor en drivkraft for tilpassinger og utvikling.

Selve uttrykket «koevolusjon» ble første gang brukt i 1964 da Paul Erlich og Peter Raven publiserte en banebrytende artikkel om gjensidig påvirkning i utvikling av insekt og planter. Eksempler på plante/insekt-koevolusjon er blant annet mutualismen mellom oksehornakasietreet og maurslekten *Pseudomyrmex* – mauren bor på planten og forsvarer den aggressivt mot alle dyr som måtte finne det for godt å prøve å spise den. Som lønn for dette forsyner akasien de med næring i form av nektar og gule klumper med fett og protein.

## Kilder

* Dawkins, Richard: *The Blind Watchmaker*
* Giske, Jarl & Jacobsen, Per: *Evolusjon og økologi – en innføring*
# Abiogenese

**Abiogenese** er fagfeltet som dekker forskningen og teoriene om hvordan livet på jorden kan ha oppstått fra livløs materie. Forskningen har flere underfelter:

* Hvordan organiske molekyler dannes i abiotiske miljøer
* Selvorganisering av komplekse kjemiske systemer
* Hvordan DNA eller RNA omsettes til proteiner i de enkleste organismene (bakterier)
* Forskning på miljøer og energigradienter som kan ha gitt liv til tidlige organismer

Abiogenese går inn under biologi, men må ikke forveksles med evolusjon som er læren om hvordan grupper av alt levende ting forandres over tid. Selv om emnet omhandler en opprinnelse, må det heller ikke forveksles med kosmologi som prøver å forklare hvordan universet ble til.

## Se også

* Aminosyre
* Miller-Urey-eksperimentet
* Protobiont
* Spontan generasjon

## Eksterne lenker

* Nytt liv i stinkende ursuppe – forskning.no
* Tunguska

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Tidslinje over livets evolusjonshistorie

Visuell representasjon av historien om livets utvikling på jorda, som en spiral.
Denne tidslinjen over evolusjonen er et produkt av gjeldende vitenskapelige teorier som gir en oversikt over de største hendelsene i utviklingen av ulike livsformer på planeten Jorden. Innenfor biologifaget bruker man begrepet evolusjon om endringene levende vesener har gjennomgått over lengre tid, på bakgrunn av endringer i de arvelige egenskapene. Evolusjonære prosesser står bak den store variasjonen av liv på alle nivåer, og likhetene mellom de mange forskjellige artene indikerer en felles avstamning; at alle arter, levende og utdødde, har utviklet seg fra denne gjennom prosessen kalt evolusjon.

Datoene i artikkelen er estimater basert på vitenskapelige funn.

## Tidslinje

I løpet av 4,6 milliarder år i bane rundt sola har Jorden hatt et stadig økende mangfold av livsformer. Tallende er omtrentlige, og basert på fossilfunn:

* de siste 3,6 milliarder år, enkeltcellede organismer (prokaryoter);
* de siste 3,4 milliarder år, cyanobakterier som driver fotosyntese;
* de siste 2 milliarder år, eukaryoter;
* de siste 1 milliard år, utvikling av flercellede organismer;
* de siste 600 millioner år, dyr med enkel oppbygning;
* de siste 550 millioner år, tosidig symmetriske dyr (dyr med for- og bakside)
* de siste 500 millioner år, fisk og proto-amfibier;
* de siste 475 millioner år, landplanter;
* de siste 400 millioner år, insekter og frø;
* de siste 360 millioner år, amfibier;
* de siste 300 millioner år, krypdyr;
* de siste 200 millioner år, pattedyr;
* de siste 150 millioner år, fugler;
* de siste 130 millioner år, blomster;
* de siste 60 millioner år, primater;
* de siste 20 millioner år, familien Hominidae (de 'store apene');
* de siste 2,5 millioner år, Menneskeslekten
* de siste 200 000 år, *Homo sapiens sapiens* (moderne mennesker).

Periodiske masseutryddelser har midlertidig redusert det biologiske mangfoldet og fjernet:

* 2,4 milliarder år siden, mange obligate anaerobe mikroorganismer i den såkalte oksygenkatastrofen;
* 440 millioner år siden, 86 % av alle arter ble utryddet da klima endret seg og en istid begynte mot slutten av Ordovicium;
* 360 millioner år siden, rundt 75 % av alle arter på grunn av nok en istid mot slutten av Devon;
* 252 millioner år siden, trilobitter, i Perm-trias-utryddelsen;
* 200 millioner år siden, 80 % av alle arter forsvinner i en periode med rask global oppvarming, antagelig på grunn av massiv global vulkansk aktivitet;
* 66 millioner år siden, pterosaurer og ikke-flygende dinosaurer, samt 76 % av alle arter i Kritt-paleogen-utryddelsen.

## Se også

* Masseutryddelse
* Geologisk tidsskala
* Jordens historie
* Naturhistorie

## Fotnoter

## Eksterne lenker

* Om evolusjon på forskning.no
* Bloggen til Systematikk og evolusjonsgruppa ved NTNU Arkivert 25. september 2013 hos Wayback Machine.

Autoritetsdata
# Biogeografi

Biogeografiske soner i Europa, der Norge faller innenfor den atlantiske-, boreale-, alpine- og arktiske sonen
**Biogeografi** er læren om organismers geografiske utbredning.

Innen biogeografien er man interessert i de sammenhenger som kan forklare den geografiske utbredningen av nålevende organismer. Organismers geografiske utbredning kan være avhengige av diverse forhold, så som ulike klima-, vegetasjons- og terrengforhold som skaper ulike barrierer og begrenser et leveområde. Andre barrierer kan skapes av naturkatastrofer, platetektonikk eller havnivåforandringer.

Den britiske naturforskeren Alfred Russel Wallace regnes som biogeografiens far. I sine arbeider med innsamling i Malayarkipelet oppdaget han at det eksisterer en ganske skarp skillelinje mellom øyer med innslag av australsk dyreliv i sørøst og asiatiske arter i nordvest. Denne linjen kalles i dag Wallacelinjen og regnes som en del av skillet mellom den australske og asiatiske biogeografiske sone. Forståelsen av biogeografi som fag var en viktig bidragsyter til utviklingen av evolusjonsteorien. På 1960-tallet lanserte Robert MacArthur og E.O. Wilson øybiogeografi. Denne måten å forstå dyrelivet som en serie mer eller mindre isolerte bestander i et «hav» av ubeboelig landskap la grunnlaget matematisk modellering av økologi.

Paleobiogeografi er basert på fossile funn og spor.

## Se også

* Økosone

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Biogeography – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Fossil overgangsform

*Archaeopteryx* er et av de mest kjente eksemplene på en fossil overgangsform, og viser utviklingen av fugler fra dinosaurer.
En **fossil overgangsform** eller en **mellomform** er de forsteinede restene av et vesen som viser primitive kjennetegn i sammenligning med de mer avledede livsformer som den er beslektet med. Innenfor evolusjonsteorien representerer disse fossilene en overgangsform mellom to utviklingsstadier av en art. I aviser og andre populærmedia brukes ofte uttrykket **manglende mellomledd** eller **missing link** med samme betydning.

## Referanser

## Litteratur

* Freeman, Scott; Herron, Jon C. (2004). *Evolutionary Analysis* (3rd utg.). Upper Saddle River, NJ: Pearson Education. ISBN 978-0-13-101859-4. LCCN 2003054833. OCLC 52386174.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata