Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Wikispecies

Wikispecies-logoen.
**Wikispecies** er et av Wikipedias søsterprosjekter og bruker den samme MediaWiki-programvaren som Wikipedia. Den er nært beslektet med de andre wiki-baserte prosjektene drevet av Wikimedia Foundation.

I motsetning til andre Wikimedia-prosjekter er Wikispecies rettet mot forskere.

Prosjektet ble startet i august 2004.

## Eksterne lenker

* (mul) Offisielt nettsted

* (en) Wikispecies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) *Forside\_(Norsk\_bokmål)* – detaljert informasjon på Wikispecies

Autoritetsdata
# Tribus (biologi)

**Tribus**, også kalt **stamme**, **bransje** og **gren**, er en valgfri kategori brukt i den biologiske systematikken. Den brukes når det er hensiktsmessig med et ekstra nivå mellom underfamilie og slekt. Av og til deles en tribus i flere undertribuser.

Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det et rent skjønnsspørsmål hvilke grupper man velger å kalle tribus. Nyere systematikk er mer opptatt av organismenes slektskap eller stamtre enn av kategorier.

De vitenskapelige navnene har normalt en gjenkjennelig endelse, dannet ut fra roten på typusslektens navn.

* Plantetribus har endelsen **-eae**, undertribus har endelsen **-inae**.
* Dyretribus og -undertribus er henholdsvis. **-ini** og **-ina**.
# Binominal

**Binominal** (latin - «dobbelt navn») er den spesielle formen arter skal navngis innenfor den biologiske nomenklaturen. Alle arter har et dobbeltnavn, der slekt og artsepitet alltid oppgis. For eksempel heter røyskatt *Mustela erminea*, der *Mustela* er røyskattslekten og *erminea* er arten. Slekten dekker alle arter som er bygget stort sett likt med bare størrelse eller farge som forskjell. I Norge er det fire arter av *Mustela*, for uten røyskatt er det snømus - *Mustela nivalis*, ilder - *Mustela putorius* og mink - *Mustela* (*Neovison*) *vison*.

Binominalnavnet skal skrives i *kursiv*. Dersom en tekst står i kursiv, skal binominalnavnet stå i normal skift. Etter gjeldende nomenklatur skal slektsnavnet alltid skrives med stor forbokstav, både når det står alene og som del av et binominal, mens artsepitetet skrives med små bokstaver.

Der mange arter av samme slekt skal navngis etter hverandre, eller i tekster der et fåtall arter navngis flere ganger (som over), er det tillatt å forkorte slektsleddet til bare forbokstaven. Dette må bare gjøres der det ikke er noen fare for sammenblanding, og så lenge det fulle binominalnavnet har vært skrevet fullt ut tidligere i teksten slik at det ikke er noen tvil om hvilken art som beskrives. For røyskattslekten vil lista med norske arter gjerne bli skrevet som *Mustela erminea*, *M. nivalis*, *M. putorius* og *M. vison*. For enkelte arter er det forkortede binominalnavnet så vanlig at det brukes som populærnavn, slik som *T. rex* for *Tyrannosaurus rex*.

Binominalsystemet ble grunnlagt av Carl von Linné og brukes for å navngi alle dyr, planter, sopp, protister og bakterier.

## Referanser
# Kapp-provinsen

Kapp-provinsen i Sør–Afrika 1910–1994. Viser ikke Bantustan.
**Kapp-provinsen**, eller **Kapp det gode håp-provinsen**, var en provins i Unionen Sør-Afrika og senere Republikken Sør-Afrika. Den bestod av den gamle Kappkolonien og hadde Cape Town som sin hovedstad.

Den ble opprettet i 1910 da Unionen Sør–Afrika ble opprettet og inkluderte den opprinnelige Kappkolonien og andre regioner som Britisk Bechuanaland (må ikke forveksles med protektoratet Bechuanaland, nå Botswana), Griqualand East (området rundt Kokstad) og Griqualand West (området rundt Kimberley).

Da unionen ble opprettet, bestod hele regionen som nå kalles Sør–Afrika av bare fire provinser: Transvaal (Den sørafrikanske republikk), Natal (Republikken Nalia), Oranjefristaten og Kapp-provinsen.

I apartheid–tiden ble landet delt opp i ytterligere deler som ble kjent som de fire TBVC–statene og seks avhengige bantustans. Etter det første allmenne valget i 1994 ble alle delene slått sammen igjen og delt inn i dagens ni provinser. Walvis Bay ble gitt til Namibia.

Provinsene Transkei (1976) og Ciskei (1981) ble erklært uavhengige av Sør–Afrika etter at de tidligere var del av Kapp-provinsen. Griqualand East ble overført til Provinsen Natal etter at Transkei ble erklært uavhengig, siden den var avskåret fra resten av provinsen. De ble gjeninnlemmet i Sør–Afrika i 1994, begge som del av den nye provinsen Eastern Cape.

Den var den eneste provinsen hvor fargede (bl.a. mennesker med hvite og svarte foreldre) kunne stemme, selv om denne retten ble fjernet av apartheid–regjeringen i 1956.

I 1994 ble den delt opp i tre mindre administrative enheter: Western Cape, Eastern Cape og Northern Cape. Deler av Kapp-provinsen ble også absorbert i North West.

## Eksterne lenker

* (en) Historien til kapprovinsen
# Naturalisering (biologi)

**Naturalisering** brukes innen biologien om taksa som etableres som del av et område eller lands flora eller fauna. Dette betegner altså organismer som ikke naturlig fantes i området, men som på grunn av ulike former for menneskelig aktivitet blir en del av områdets arter, de blir bofaste.

En kontrast til slike naturaliserte taksa er de man mener fantes naturlig i området, **opprinnelige** taksa. I tillegg kan man operere med kategorien "innførte" taksa som også inkluderer menneskelig tilførte taksa som ikke er naturaliserte (ennå), dvs. fremmede taksa for området som mer eller mindre regelmessig påtreffes i naturlige habitater, men som ikke overlever der over tid. Å plassere ulike taksa i disse kategoriene er et spørsmål om skjønn og vurderinger.

For at et takson skal kunne betegnes som naturalisert må det være i stand til å reprodusere, kjønna eller ukjønna, slik at bestanden opprettholdes over tid.

Ett eksempel på en naturalisert plante er lupin som opprinnelig kommer fra Nord-Amerika, men som blant annet grunnet langvarig bruk som prydplante i hager nå er fullt naturalisert i mange deler av Norge.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Løk (botanikk)

Løk av *Amaryllis*.
**Løk** er en fortykket stand av underjordiske grunnblader nederst på stengelen til løkplanter. Det er planter innen ordenen Asparagales, fordelt på fire familier, som har løker. Grunnbladene (eller bladstendene, som det også kan kalles) som utgjør løken er tettsittende lagdelte og sammenvokst til en opprett, spiss knoll. Løkens blader er kjøttfulle og inneholder både frøet og lagret næring, i tillegg til å beskytte den framvoksende spiren. Løken beholdes gjennom plantens fulle levetid.

Løken bærer ikke selv grønne blader, den utgjøres av bladstender eller grunnblader som selv ikke bærer regulære blad. Løkene må ikke forveksles med stengelknoller eller pælerøtter. Enkelte arter i orkidéfamilien har en type overjordiske pseudo-løker som heller ikke må forveksles med løk.

Løker foretrekker oftest en kald overvintring hvor løken er i dvale, og dette er grunnen til at løker skal plantes ut om høsten. Det er noen unntak fra denne regelen – ved arter som ikke tåler frostfull overvintring av løken, f.eks *Amaryllis belladonna*.

## Løkplanter

I ordenen Asparagales finnes mange planter med løk. Disse kalles løkplanter. Blant dem er løkfamilien og liljefamilien. Løkplantene er vanligvis 2- eller flerårige, og de er enfrøbladete planter (blomsterplanter).

Å skille løk fra enkelte arters rotknoller kan være vanskelig. Krokusslekta, orkidéfamilien, sverdliljefamilien og dagliljefamilien har er ikke løkplanter.

## Grupper av løkplanter

* Hyasintfamilien (Hyacinthaceae)
	+ Klokkeblåstjerneslekta (*Hyacintoides*)
	+ Snøstjerneslekta (*Scilla*)
	+ Fuglestjerneslekta (*Ornithogalum*)
	+ Perleblomslekta (*Muscari*)
* Løkfamilien (Alliaceae)
	+ Løkslekta (*Allium*)
* Påskeliljefamilien (Amaryllidaceae)
	+ Påskeliljeslekta (*Narcissus*)
	+ Snøklokkeslekta (*Galanthus*)
	+ Klosterklokkeslekta (*Leucojum*)
* Liljefamilien (Liliaceae)
	+ Gullstjerneslekta (*Gagea*)
	+ Tulipanslekta (*Tulipa*)
	+ Ruteliljeslekta (*Fritillaria*)
	+ Liljeslekta (*Lilium*)

## Referanser
# Xylocopa

| *Xylocopa* |
| --- |
| *Xylocopa iris* |
| Nomenklatur |
| *Xylocopa* Latreille, 1802 |
| Klassifikasjon |
| Rike | dyr  |
| Rekke | leddyr  |
| Klasse | insekter  |
| Orden | vepser  |
| Overfamilie | Apoidea  |
| Familie | langtungebier  |
| Underfamilie | Xylocopinae  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 500
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden i tropiske til varmt tempererte strøk
 |
| Inndelt i |
|  |

Xylocopa er en slekt av store bier.

Mange er helt svarte, men noen har gule bånd. De kan minne om humler, men kan skilles på de mørke vingene og på at abdomen ikke er så tett dekket av hår. Hunnen bygger bol og legger egg i treverk.

I Europa er det åtte arter, men denne varmekrevende gruppen er stort sett begrenset til middelhavslandene. *Xylocopa violacea* har på grunn av klimaendringer utvidet utbredelsen og er nå godt etablert i Tyskland, Polen, Belgia og England. Det første norske funnet av arten er fra Holmestrand i 2023.

## Referanser

## Kilder

* «Holzbienen · *Xylocopa*». Wildbienen.de. Besøkt 29. januar 2016.
* M. Guershon og A. Ionescu-Hirsc (2012). «A review of the *Xylocopa* species (Hymenoptera: Apidae) of Israel» (PDF). *Israel Journal of Entomology*. 41–42: 145–163. ISSN 0075-1243. Arkivert fra originalen (PDF) 21. april 2018. Besøkt 29. januar 2016.
* C.D. Michener (2007). *The Bees of the World* (2 utg.). JHU Press. ISBN 978-0-8018-8573-0.

## Eksterne lenker

* (en) *Xylocopa* i Encyclopedia of Life

* (en) *Xylocopa* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Xylocopa* hos Artsdatabanken

* (sv) *Xylocopa* hos Dyntaxa

* (en) *Xylocopa* hos Fauna Europaea

* (en) *Xylocopa* hos Fossilworks

* (en) *Xylocopa* hos ITIS

* (en) *Xylocopa* hos NCBI

* (en) *Kategori:Xylocopa* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Xylocopa* – detaljert informasjon på Wikispecies

*Xylocopa virginica* og en maur
Trebjelke med ganger laget av *Xylocopa*-bie
# Nektar

En purpurkarib (*Eulampis jugularis*) høster nektar, mens den henger stille i luften. Arten tilhører kolibriene og har et langt og tynt, nedoverkrummet nebb tilpasset blomsten.  Foto: Charlesjsharp
**Nektar** (avledet fra latin *nectar*), **honningnektar** eller **blomsterhonning** er et sukkerholdig (sukrose, glukose og fruktose) sekret som også inneholder alle de tjue aminosyrene og flere andre substanser, som organiske syrer, terpener, proteiner, vitaminer og ulike eteriske oljer med mer.

## Nektarier

Nektarier er et kjertelvev som produserer og skiller ut nektar, også kjent som både *plantekjertler* og *honningkjertler*.

### Florale nektarier

Nektar produseres i blomstenes *florale nektarier* og skilles ut i honninggjemmene, en skål- eller sporeformet beholder som fins hos mange blomster med biotisk pollinering.

En såkalt *nektarmarkør* (et merke med kontrastfarge eller en spesiell form) leder pollinerende individer til nektariene i en blomst. Nektaren fungerer som belønning for besøkende, som regel insekter. For mange insekter er nektar en viktig en kilde til honning, for eksempel honningbier, humler, sommerfugler og nattsvermere, men også kolibrier, honningetere og noen flaggermusarter høster nektar og bidrar til den for planten viktige pollineringsprosessen.

### Ekstraflorale nektarier

Også ikke-blomstrende planter kan ha nektarier som produserer nektar. Slike nektarier kalles *ekstraflorale nektarier* (utenfor-blomster nektarier) og kan skilles ut på ulike steder og deler av planten, som på blader, stilker og ledd. Slik nektar har ingen misjon i pollineringsprosessen, men kan derimot være en del av en plantes forsvarsstrategi. Det er eksempelvis kjent at noen arter maur utnytter slik nektar som en kilde til energi, og som takk for nektaren så forsvarer mauren planten mot skadedyr, som ulike planteetere (for eksempel planteetende larver).

## Etymologi

Ordet *nektar* stammer fra gresk mytologi og er avledet fra det latinske uttrykket *nectar*. De gamle grekerne regnet denne væsken som en «gudedrikk». Sammen med ambrosia (maten) skulle nektar (drikken) gi de greske gudene «udødelighet og evig ungdom».

## Se også

* Fruktnektar

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Jorddekke

Barnåler brukt som jorddekke.
**Jorddekke** (engelsk: mulch) er en betegnelse på stoff brukt for tekning rundt planter. Det tilsvarende verbet, jorddekking, betyr å påføre dette jorddekket rundt vekster.

Jorddekke kan tjene en rekke hensikter. Det kan brukes i områder hvor nedfall, som løv og annet organisk materiale, jevnlig ryddes vekk – eksempelvis i parker. Her kompenserer mulchen for fjerningen av naturlig biomasse og næring; ved at mikroorganismer bryter ned innholdet i mulchen, får jorda bedre struktur, luftinnhold og aktivitet. Samtidig fungerer jorddekke også som en beskyttende avgrensning for røtter og stammer, fra både gressklippere og skadelig nedtramping. Jorddekking kan også fungerende som et isolerende lag mot både kulde, varme og solstråler, samt hindre at fordampning tørker ut jorden rundt røttene.

For å hindre at fremmede og uønskede insekter, vekster eller plantesykdommer overføres via jorddekkingsmaterialet, kan det brukes varmebehandling. Jorddekke laget av lokale materialer er som regel uproblematisk.

Jorddekke kan bestå av for eksempel gressklipp, bark, flis, halm, tang, blader eller kompost.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Mulch – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Plasmodium falciparum

*Plasmodium\_falciparum*
Plasmodium falciparum er den alvorligste malariaparasitt for mennesker, og den forvolder mer enn 95 % av alle dødsfall fra denne sykdommen. Den undertype av malaria som denne parasitt fremkaller, kalles også falciparum-malaria.

Parasitten gjennomgår tre hovedstadier: To foregår i menneskets lever og røde blodceller, mens ett foregår i malariamyggen.

Det meste av *Plasmodium falciparum*genomet ble ferdig kartlagt i 2002 og der er tilgjengelig fra PlasmoDB. *P. falciparum* nærmeste slektning er *Plasmodium reichenowi*, som er en tilsvarende parasitt som rammer sjimpanser.

Ifølge Taxonomicon er *Plasmodium falcipare* en protozo, som er et «nytt» rike under domenet Eucaryota.

## Se også

* Artemisinin
* Zoonose

## Referanser

## Eksterne lenker

* PlasmoDB, plasmodb.org
* om genomkartleggelsen
# Royal Botanic Gardens i Kew

| Royal Botanic Gardens i Kew |
| --- |
|    UNESCOs verdensarv    |
| Pagoden i Royal Botanic Gardens i Kew |
| Land |  Storbritannia |
| Sted | Richmond upon Thames (distrikt) |
| Innskrevet | 2003 |
| Kriterium | KULTUR (I)(II)(VI) |
| Referanse | UNESCO nr. 1084 |
| Se også | Verdensarvsteder i Europa |
| Royal Botanic Gardens i Kew (England) |

**Royal Botanic Gardens i Kew**, i dagligtale ofte kalt **Kew Gardens**, er et omfattende hageanlegg med store botaniske drivhus mellom Richmond upon Thames og Kew i sydvestre London, i distriktet Richmond upon Thames.

Anlegget har sitt opphav fra den eksotiske hagen til Kew House etablert av Lord Capel av Tewkesbury, og ble utvidet av prinsesse Augusta, enken etter Fredrik, prins av Wales. Georg III utviklet hagene med hjelp av William Aiton og Joseph Banks. Det gamle Kew House ble revet i 1802. Det tilstøtende Dutch House ble kjøpt av Georg III i 1781 som daghjem for de kongelige barna. Huset er en enkel murstensbygning som idag har navnet Kew Palace.

Palm House
I 1840 fikk anlegget status som nasjonal botanisk hage. Under parkens nye direktør, William Jackson Hooker, ble hageanlegget utvidet til 30 hektar og arboretet til 109 hektar, og senere til den nåværende størrelsen på 121 hektar. Der er flere drivhus og vinterhager, et herbarium og et bibliotek.

Til tross for ugunstige groforhold (atmosfærisk forurensning fra London, tørr jord og lite regn) er Kew Gardens en av de mest innholdsrike plantesamlinger i Storbritannia. I et forsøk på å utvide samlingen unna de ugunstige forholdene har Kew opprettet to utestasjoner, ved Wakehurst Place i Sussex og Bedgebury Pinetum i Kent.

På 1800-tallet ble det kultivert gummitrær i et forsøk på spredning utenfor Syd-Amerika. Kew har en av de viktigste frømagasinene og samarbeider med Harvard universitet og det australske nasjonalherbarium for å bygge en autoritativ oversikt over planteterminologi.

Kew Gardens fikk status som verdensarvsted i juli 2003.

Publikum har adgang til anlegget, men må betale inngangspenger. Den nærmeste jernbanestasjonen er Kew Gardens stasjon, mens Kew Bridge stasjon ligger i gangavstand nord for parken.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Royal Botanic Gardens, Kew – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# PubMed Central

**PubMed Central** er en fritt tilgjengelig database for vitenskapelige publikasjoner innen biomedisin og biologi. Databasen er en videreutvikling av søkemotoren Entrez for PubMed. Pubmed Central ble utviklet av United States National Library of Medicine (NLM) som et arkiv for biomedisinske tidsskriftsartikler. Alle artikler i Pubmed Central er gratis, men visse forlag drøyer frislippet i databasen siden den publiseres i papirform.

## Se også

* Medline

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) PubMed Central – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Global Biodiversity Information Facility

**Global Biodiversity Information Facility** (**GBIF**) er en internasjonal organisasjon som arbeider med å gjøre vitenskapelige data om biodiversitet tilgjengelige på internettet. Data leveres av mange institusjoner i hele verden og GBIF gjør dataene tilgjengelige og søkbare i en enkelt portal. Data som er tilgjengeliggjort i GBIF-portalen er primært data om planter, dyr, fungus og mikrober i verden samt vitenskapelige navn.

Sammen med partnerne Species 2000 og Integrated Taxonomic Information System (ITIS) har GBIF i senere tid også engasjert seg i Catalogue of Life.

## GBIF Norge

**GBIF Norge** er den norske deltagernoden i Global Biodiversity Information Facility. Den norske organisasjonens hovedoppgave er å gjøre primærdata om biologisk mangfold fra norske samlinger og observasjons­databaser fritt tilgjengelig for alle over internett og å koordinere GBIF-relaterte aktiviteter i Norge.

Norge ble med i GBIF i 2004, og Naturhistorisk museum (Oslo) har vært vertskap for den norske deltagernoden siden den ble etablert i 2005. Artskartdatabasen ble satt igang i november 2007.

## Referanser

## Eksterne lenker

* GBIF Norge
* GBIF (Internasjonalt)
# World Flora Online

|  |  |
| --- | --- |
| Nettsted | www.worldfloraonline... (en) |
| Type nettsted | Oppslagsverk  |
| Tilgjengelige språk | Engelsk, Tysk |

**World Flora Online** er en flora som skal omfatte all verdens plantearter. Prosjektet har bakgrunn i Fn-konvensjonen om biologisk mangfold og i målet om å stanse tapet av plantearter på verdensbasis innen 2020. Det er et samarbeid mellom nasjonale og internasjonale organisasjoner og instutisjoner for å gjøre kvalitetssikret informasjon fritt tilgjengelig for dem som jobber med bevaring av biologisk mangfold og for offentligheten.

## Bakgrunn

FNs miljøprogram arrangerer regelmessig *Konvensjonen om biologisk mangfold* (CBD). I 2002 ble det i *Global Strategy for Plant Conservation* (GSPC) definert målet å lage en «lett tilgjenglig liste av alle kjente plantearter til hjelp i arbeidet». I 2010 kom nettstedet *The Plant List* som et svar på dette målet.

Da målene ble revidert og oppdatert i 2012 ble målet utvidet til å omfatte en «nettbasert flora med alle verdens kjente planter». Medlemmer av *Global Partnership for Plant Conservation* kom derfor sammen for å diskutere hvordan dette kunne gjennomføres. I løpet av dette møtet ble det laget et utkast til hva en slik ressurs skulle omfatte og hvilket innhold som skulle gjøres tilgjengelig. På det samme møtet ble det også bestemt et konsortium som skulle samarbeide om prosjektet.

Gruppen besto innledningsvis av *Missouri Botanical Garden*, *New York Botanical Garden*, *The Royal Botanic Garden Edinburgh* og *Royal Botanic Gardens, Kew*. Per april juli består den av 43 partnere i 26 land.

## Innhold

Målet med *World Flora Online* (WFO) er å sørge for fri tilgang til nøye utvalgte og kvalitetssikrede data om plantelivet på jorden. Nettstedet skal inneholde alle arter i gruppene bladmoser, karsporeplanter, nakenfrøede planter og blomsterplanter. Det er ikke et nettsted som publiserer en monografisk revisjon av alle verdens plantearter, og heller ikke en uttømmende flora som kan dekke behovet for en flora for et lokalt nivå. Snarere inneholder nettstedet data fra slike ressurser som allerede eksisterer.

Det skal gjøre to hovedressurser fritt tilgjengelig for dem som jobber med å ta vare på biologisk mangfold. For det første skal det gjøre tilgjengelig kvalitetssikrede data om artenes taksonomi, fra en database kalt *Taxonomic Backbone*. Denne databasen er lisensiert med For det andre vil samarbeidspartnere publisere beskrivelser av artene, informasjon om utbredelsen og bilder under forskjellige frie lisenser. Disse to komponentene lenkes sammen og vises på nettstedets nettsider. En søkefunksjon gjør innholdet lett tilgjengelig. Per juli 2020 inneholder nettstedet 350 310 anerkjente arter, 1 325 205 vitenskapelige navn og 120 000 beskrivelser.

## Videre målsetninger

Styret avgjorde i 2016 at WFO vil fortsatt utvikles også etter at målet skulle være oppfylt i 2020. 85 prosent av alt innhold var kvalitetssikret av eksperter per juli 2020.

## Referanser