# Toksikologi

Toksikologi
**Toksikologi** (av de greske ordene *toxicos* "giftig" og *logos* "lære") er studiet av de negative effekter kjemikalier har på levende organismer. Toksikologien ligger i skjæringspunktet mellom biologi, kjemi og medisin (spesielt farmakologi), og omfatter deler av alle disse fagene. Toksikologien deles gjerne i to undergrupper, *økotoksikologi* som omhandler miljøeffektene av ulike kjemikalier, og *humantoksikologi* som omhandler effekter på menneskers helse.[*trenger referanse*]

## Historikk

Mange oppfatter Mathieu Orfila som den moderne toksikologiens far. Han var den som først behandlet emnet formelt da han i 1813 utga *Trait des Poisons*, også kalt *Toxicologie generate*.

Imidlertid er *Theophrastus Phillipus Auroleus Bombastus von Hohenheim* (1492–1541, også kjent som Paracelsus) også ofte omtalt som toksikologiens far. Han skal blant annet ha uttalt: «Alt er gift og ingenting er uten gift; bare dosen avgjør om noe er en gift». Han ble altså den første som beskrev et dose-respons forhold.

## Grunnleggende toksikologi

### Dose-respons

Forholdet mellom dose og respons er sentralt i toksikologien, og prinsippet er at et stoff vil gi ulik respons ved ulike doser. Generelt vil en høyere dose gi en høyere respons.

Betegnelsen LD50 (*lethal dose 50*) refererer til den dosen av en substans som dreper 50% av en testpopulasjon, og var tidligere et vanlig mål på toksisiteten til stoffer. Moderne toksikologi bruker andre endepunkter enn død for å for å anslå toksisiteten til stoffer. Vanlige endepunkter er grad av enzym-aktivering eller enzym-inhibering, endringer i genuttrykk og DNA-skade.

### Interaksjoner mellom stoffer

Når flere ulike stoffer påvirker en organisme samtidig vil interaksjonen mellom stoffene påvirke dose-responsen.

* Additivitet: Stoffer som virker additivt vil gi en respons som er lik summen av de individuelle responsene (1 + 1 = 2)
* Synergisme: Stoffer som virker synergisk vil gi en respons som er større enn summen av de individuelle responsene (1 + 1 = 3)
* Antagonisme: Stoffer som virker antagonistisk vil gi en respons som er mindre enn summen av de individuelle responsene (1 + 1 = 1)
* Potensiering: Et potensierende stoff vil øke virkningen til et annet stoff, selv om stoffet i seg selv ikke har en virkning (1 + 0 = 2)

### Opptak, distribusjon, metabolisme og ekskresjon

* Opptak av stoffer skjer hos mennesker vanligvis gjennom fordøyelsessystemet, lungene, eller huden.
* Distribusjon er prosessen hvor stoffer etter at de er tatt opp distribueres i kroppen. Dette skjer vanligvis ved transport gjennom blodet til ulike organer.
* Metabolisme, eller biotransformasjon, er modifiseringene av stoffer i kroppen. Leveren er målorgan for fremmedstoffer og metabolisme i leveren har som mål å gjøre uønskede stoffer lettere tilgjengelig for ekskresjon, typisk ved at stoffene modifiseres for å bli lettere vannløselig. Mange kjemiske stoffer er ikke giftige i seg selv, men danner giftige metabolitter på sin ferd gjennom kroppen. Et eksempel er tresprit, eller metanol, som omdannes til formaldehyd og videre til maursyre i leveren. Sistnevnte av disse substansene gjør at metanol er toksisk. Også mange legemidler har toksiske metabolitter, for eksempel paracetamol. Det er store individuelle variasjoner i hvordan og hvor frot ulike stoffer metaboliseres. Viktige biologiske faktorer som påvirker biotransformasjon av stoffer er art, kjønn, alder, genetisk variasjon, sykdom, stress, kosthold og vevstype.
* Ekskresjon er prosessen med å fjerne stoffer fra kroppen. Små, vannløselige molekyler, ekskreteres vanligvis gjennom urin, mens større molekyler skilles ut i galle og ekskreteres gjennom avføringen.

## Regulatorisk toksikologi

Et viktig felt innen toksikologien er reguleringen av kjemikalier. I Norge skjer denne reguleringen gjennom det europeiske kjemikalieregelverket, REACH.

Man skiller gjerne mellom begrepene *fare* og *risiko*:

* Fare er et stoffs iboende egenskaper og muligheter til å gjøre skade.
* Risiko er sannsynligheten for at en fare gjør skade under bestemte eksponeringsbetingelser. Risiko = fare \* eksponering

## Toksikologi som yrke

Det finnes mastergradsutdanninger i toksikologi ved Universitetet i Oslo, NTNU og Universitetet i Bergen.

Toksikologer jobber som rådgivere innen faglige etater som Mattilsynet og Miljødirektoratet. Vanlige arbeidsoppgaver er risikovurdering av kjemikalier og behandling av utslippstillatelser. Mange toksikologer jobber også i forskningsinstitusjoner som Folkehelseinstituttet og Norsk institutt for vannforskning, eller i privat sektor som rådgivere.

## Se også

* Toksin
* Gift

## Referanser

## Eksterne lenker

* Giftinformasjonen
* Norsk Selskap for Farmakologi og Toksikologi Arkivert 18. desember 2014 hos Wayback Machine.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.