Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Embryologi

Et 10 mm stort embryo ved 7 ukers graviditet (hos menneske)
**Embryologi** er læren om organismers fosterutvikling, fra det encellede stadium til påbegynnelsen av det selvstendige liv. Embryologi omhandler derfor hvilke steg som er nødvendige for at utviklingen av en levende organismes kropp skal kunne skje.

## Historie

Zoolog Karl Ernst von Baers framstilling av fosterutviklingen hos forskjellige virveldyr viser at dyr som er ganske forskjellige som voksne gjennomgår den samme utviklingen på fosterstadiet.
Embryologi var ett av fagområdene som la grunnlaget for utviklingen av evolusjonsteorien. Erasmus Darwin, var i Zoönomia (1794) en av de første som foreslo at fugler og pattedyr kunen være beslektet på grunnlag av embryologien. Likheten mellom tidlige fostre hos forskjellige virveldyr ledet den tyske biologen Ernst Haeckel til å formulere den såkalte biogenetiske lov i 1866: *Embryologien følger fylogenien*.

Haekels mente at forskjellene på de forskjellige virleldyrklassene kom av at nye stadier hos «høyere klasser» var lagt på toppen av eksisterende fosterutvikling hos de «lavere» klasser. Denne teorien var en sterk frenkling av den faktiske fosterutviklingen, og ble kritisert av «embryologiens far» Karl Ernst von Baer. Haeckels illustrasjoner hjalp imidlertid til å spre kunnskap om embryologi. Studier av fosterutviklingen og larver hos dyr er fortsatt en av de viktigste kildene til forståelsen av evolusjonen og slektsskapet mellom store dyregrupper som har svært lite til felles som voksne individer.

En av de viktisgte oppdagelsene som fulgte kom fra den tsjekkisk-østerrikske zoologen Berthold Hatschek som oppdaget at flerbørstemarker og enkelte bløtdyr har liknende larveformer som han kalte Trochophora. Han publiserte i 1878 teorien om at leddormer og bløtdyr, på tross av de store ulikhetene, er beslektet. Senere ble trochophoralarver oppdaget hos flere grupper. Hatscheks hypotese om slektskapet mellom grupper som har trochophoralarve har senere blitt bekreftet at genetiske undersøkelser.

## Tilstøtende fagområder

Moderne embryologi studerer de molekylære mekanismer som styrer fosterutviklingen. Studiet av hvordan gener styrer fosterutviklingen kalles evolusjonær utviklingsbiologi.

## Referanser

## Se også

* Fylogenese
* Ontogenese

## Eksterne lenker

* (en) Embryology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Karyotype

Karyotype
Karotype
**Karyotype** er en beskrivelse av kromosomene i en celle eller en hel organisme.

På den måten beskrives antallet kromosomer og de forskjellige typene av kromosomer som en organisme har.

Hos et normalt menneske vil karyotypen være 44 autosomer og to kjønnskromosomer.

Bestemmelse av en karyotype settes vanligvis opp ved å dyrke celler, og så stoppe dem mens de er i metafase, en av fasene under celledelingen.

Bestemmelse av karyotyper er særlig viktig ved diagnostisering av enkelte typer kreft. Ofte er det numeriske endringer i kreftceller. Det betyr at enkelte kromosomer finnes i for få eller for mange kopier. Det kan også være strukturelle kromosomavvik i kreftceller. Dette kan være tap eller gevinst av visse deler av kromosomer. Det kan også være translokasjoner mellom kromosomer, som kan føre til dannelse av fusjonsgener. Sistnevnte er særlig vanlig i blodkreft (leukemi), lymfekreft og kreft fra bindevev (sarkomer).

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Fysiologi

Claude Bernard, far til moderne fysiologi, dissekerer en hare sammen med sine studenter. Oljemaleri av Léon-Augustin Lhermitte.
**Fysiologi** er den vitenskapelige læren om fysiske, mekaniske og biokjemiske prosesser i levende organismer, organer og celler. Faget er en del av biologien, og kan deles blant annet inn i humanfysiologi, zoofysiologi og plantefysiologi. I henhold til klassene av organismer kan feltet deles inn i medisinsk fysiologi, dyrefysiologi, plantefysiologi, cellefysiologi og komparativ fysiologi.

Sentralt for fysiologisk funksjon er biofysiske og biokjemiske prosesser, homeostatiske kontrollmekanismer og kommunikasjon mellom celler. *Fysiologisk tilstand* er tilstanden til normal funksjon. I kontrast refererer *patologisk tilstand* til unormale tilstander, herunder også menneskelige sykdommer.

Nobelprisen i fysiologi eller medisin deles ut av Kungliga Vetenskapsakademien for eksepsjonelle vitenskapelige prestasjoner innen fysiologi relatert til medisinfeltet, og har har blitt tildelt 115 ganger til 229 nobelprisvinnere mellom 1901 og 2024.

## Funksjoner

Funksjonene som undersøkes innen fysiologi, er:

* Stoffskifte (*metabolisme*)
	+ Åndedrett (*respirasjon*)
	+ Fordøyelse
	+ Fotosyntese
	+ Kjemosyntese
	+ Ekskresjon
* Regulering
	+ Osmotisk regulering
	+ Temperaturregulering
* Sirkulasjon
	+ Blodomløp
	+ Lymfesystem
* Immunforsvar
* Kontrollsystemer
	+ Hormonsystem (*endokrinologi*)
	+ Nervesystem
		- Sanseorganer
		- Nervefunksjon
		- Muskelfunksjon
		- Elektriske organer
* Psykofysiologi (forskning og målinger i området mellom psykologi og fysiologi)

## Fotnoter

## Referanser

## Litteratur

* Sand, Olav; Sjaastad, Øystein V.; Haug, Egil; Toverud, Kari (2014). *Menneskets fysiologi* (2 utg.). Oslo. Gyldendal akademisk. ISBN 9788205423411.
* Widmaier, Eric P.; Raff, Hershel; Strang, Kevin T. (2014). *Vander's human physiology : the mechanisms of body function* (13 utg.). New York. McGraw-Hill. ISBN 9781259080821.

## Eksterne lenker

* (en) Physiology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Stoffskifte

**Stoffskifte** eller **metabolisme** (fra gresk: μεταβολή, *metabolē*, «endring, omflytting») er et komplett sett av livsnødvendige kjemiske reaksjoner som skjer i levende celler. Disse prosessene er basis for alt liv, og absolutt nødvendige for at celler skal kunne vokse og reprodusere seg, opprettholde strukturer, og respondere riktig i deres miljø.

I all hovedsak dreier metabolisme seg om nyttiggjøring av næringsstoffer – hovedsakelig karbohydrater, proteiner og fett – til vevsbygging og energi, og å kvitte seg med avfallsstoffer. Metabolisme kan derfor inndeles i *anabolisme* (oppbygging) og *katabolisme* (nedbryting).

**Skjoldbruskkjertelen** produserer hormonet tyroksin, som regulerer stoffskiftet og virker på alle cellene i kroppen. Kjertelen ligger rett nedenfor strupehodet foran på halsen, og har form som en sommerfugl. Selv om den veier bare 20–30 gram, er den kroppens største hormonproduserende kjertel. To av de viktigste hormonene denne lille kjertelen produserer, er tyroksin (T4) og trijodtyronin (T3). Disse hormonene er livsnødvendige, så det er alvorlig hvis kjertelen fungerer dårlig eller slutter å fungere.

**Jod** er nødvendig for at kroppen skal produsere tyroksin, så det er viktig å få nok jod gjennom kosten.

Hvis det er for lite tyreoideahormon i blodet, går de fleste kroppsfunksjoner tregere (lavt stoffskifte). Det kan best beskrives som at kroppen går på lavgir. Blir det for mye tyreoideahormon i blodet, blir effekten motsatt (høyt stoffskifte), og kroppen går på høygir.

T4, tyroksin, er det viktigste stoffskiftehormonet. Det kan måles i blodet som T4 og FT4 (fritt T4). Det omdannes til T3 i kroppscellene. Har man for lav T4, sender hjernen ut tyreoideastimulerende hormon (TSH) for at kroppen skal produsere mer T4. Viser blodprøven høy TSH, betyr det at det er en svikt i skjoldbruskkjertelen som gjør at stoffskiftet blir lavt.

## Interesseorganisasjoner

Stoffskifteforbundet ble stiftet 18. desember 1990, og er en interesseorganisasjon for personer med defekt eller manglende skjoldbruskkjertel. Organisasjonen har 7 100 medlemmer per 27. januar 2017 og gir ut medlemsbladet Thyra fire ganger i året.

## Se også

* Glykolyse
* Sitronsyresyklus
* Glukoneogenese
* Hypotyreose

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Metabolism – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Helsemessige forbehold**: Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter. |
# Molekylærbiologi

Skjematisk framstilling av sammenhengen mellom biokjemi, genetikk og molekylærbiologi **Molekylærbiologi** er læren om biologi på et molekylært nivå. Feltet overlapper med andre områder innenfor biologi og kjemi, spesielt genetikk og biokjemi. Molekylærbiologi omhandler for det meste å forstå forholdene mellom de forskjellige systemene i en celle, inkludert forholdene mellom DNA, RNA og proteinsyntese og forstå hvordan disse forskjellene er regulert.

William Astbury har beskrevet molekylærbiologi som

«… ikke så meget en teknikk som en tilnærmelsesmåte fra de såkalte grunnvitenskapers synspunkt med den førende idé om å søke innunder de manifestasjoner i stor-skala hos klassisk biologi etter den korresponderende molekylære plan. Den er opptatt i særlig grad med formene til biologiske molekyler og … er altoverveiende tredimensjonal og strukturell – hvilket imidlertid ikke betyr at det kun handler om en raffinering av morfologi – den må på samme tid gjøre undersøkelser om skapelse og funksjon»
## Teknikker

Siden slutten av 50- og begynnelsen av 60-tallet har molekylærbiologer lært å karakterisere, isolere og manipulere de molekylære komponentene av celler og organismer. Disse komponentene inkluderer DNA, oppbevaringsstedet til den genetiske informasjonen, RNA, som er nært knyttet til DNA og fungerer som en midlertidig kopi av en del av DNA-tråden og proteiner, hovedstrukturen til molekylene i cellene. Når molekylærbiologiske teknikker kombineres med genetiske metoder eller brukes til å utforske genetikk, kalles det ofte molekylærgenetikk.

## Historie

### Tidlig historie

Molekylærbiologi ble opprettet i 1930, og navnet ble satt av Warren Weaver i 1938. På denne tiden var Warren direktør for naturvitenskap i Rockefeller Foundation og var sikker på at biologi var i ferd med å gjennomgå store forandringer på grunn av nylige gjennombrudd i felt som røntgenkrystallografi. Derfor sendte han store summer inn i biologiske disipliner fra Rockefeller Foundation.

## Referanser

## Litteratur

* Kirsti Forsdahl: *Grunnleggende molekylærbiologi*. Eureka forklag 2006 ISBN 9788273891105 165s.

## Eksterne lenker

* Norske doktoravhandlinger om molekylærbiologi, i fulltekst
# Atferd

**Atferd**, eller **adferd**, er en organismes handlinger. Atferd er også nervesystemets respons på et stimulus og utføres av muskel- eller hormonsystemet. Et menneske eller et dyrs atferd er summen av dets responser på ytre og indre stimuli. Å studere menneskers atferd er i utgangspunktet et psykologisk foretakende. Dyrs atferd studeres av etologer.

Atferden til et individ er sentral for å beskrive personligheten og omhandles innenfor vitenskapen atferdspsykologi. Pionerer innen denne vitenskapen er Burrhus Frederic Skinner og Ivan Pavlov med deres teorier innen retningen behaviorisme.

## Se også

* Atferdsanalyse
* Atferdsbiologi
* Atferdspsykologi
* Atferdsvitenskap
* Atferdssegmentering

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Allopatri

**Allopatri** betyr at en del individer i en populasjon fysisk isoleres/skilles fra populasjonen slik at de ikke kan formere seg fritt med resten av populasjonen. Deretter må det skje en evolusjon/utvikling hos populasjonene som gjør at individer i den "nye" populasjonen ikke kan krysses med individer fra den opprinnelige populasjonen.

Eksempel på allopatrisk artsdannelse kan være at populasjonen blir skilt av et jordskjelv som deler et område i to. Hvis noen individer da befinner seg på den ene siden og det ikke er mulig å komme seg til den andre siden er disse individene blitt skilt fra resten av populasjonen og grunnlaget for en allopatrisk artsdannelse er lagt.
# Systema naturae

Tittelsiden av *Systema naturæ*, 1758 utgaven
Systema naturae er navnet på Carl von Linnés mest innflytelsesrike bok. Bokens første utgave kom ut i 1735 i Leiden (Nederland) og var på tolv sider. Med hver utgave ble boken tykkere, og den tiende utgaven var på 1384 sider fordelt på to bind.

Ingen bok har satt større preg på den biologiske systematikken. Første bind av bokens 10. utgave som ble utgitt i 1758, ble i ettertid valgt ut til å være den første publikasjonen med gyldige artsbeskrivelser for dyr. Med unntak av Carl Alexander Clercks beskrivelser av edderkopper utgitt i 1757 i *Araneæ Sueciæ*, ble alle tidligere publiserte arbeider om dyr ugyldiggjort fra et systematisk perspektiv. For planter er det Linnés bok *Species plantarum* fra 1753 som har tilsvarende status.

Linné delte naturen inn i tre grupper han kalte riker. Linné beskrev «mineralriket» (Lapideum) som ett av disse. I dag klassifiserer man ikke lenger mineraler sammen med planter og dyr. De to rikene som omfattet naturens levende organismer var planter (Vegetabilia) og dyr (Animalia). Det som skilte dem fra hverandre bygget på enkle observasjoner av levende organismer: Både planter og dyr vokste og var levende, men i motsetning til plantene kunne dyrene bevege seg fritt omkring slik de ble tilskyndt til av sansene sine.

> «Lapides crescunt. Vegetabilia crecscunt & vivunt. Animalia crescunt, vivunt & sentiunt. Hinc limites inter hæcce Regna constituta sunt.»
>
>
> — Linné 1735.
>
>

Linné regnet også menneskene blant dyrene, men bemerket at menneskene hadde spesielle resonnerende evner som skilte dem fra dyrene. Han forbandt det med at de var ‘skapt i Guds bilde’, en uttrykksmåte som utgjør en referanse til Bibelens skapelsesberetning i Første Mosebok. Fra første utgave hyllet han Skaperen, Jehova, med vers 24 i salme 104, på tittelbladet. Linnés klassifikasjonssystem for planter, det såkalte seksualsystemet, ble også introdusert i *Systema naturæ*. Selv om det tidlig mistet sin betydning for systematikk, var det lenge i praktisk bruk for å identifisere planter.

Mange av de vitenskapelige navnene han gav ulike arter, er i bruk den dag i dag.
Selv om mange artsnavn har blitt erstattet gjennom tidene, har man beholdt Linnés *måte* å navngi arter på, nemlig todelte navn som består av *slektsnavn* og *artsepitet* (se nomenklatur). Også kategoriene Linné innførte i boken, har blitt brukt siden, selv om deres betydning og plass i systematikken har blitt diskutert mye i løpet av 1900-tallet (se systematikk).

I 2025 ble *Systema naturae* tatt opp i Sveriges kulturkanon i kategorien «Oppfinnelser».

## Litteratur

* Carl von Linné (23. juli 1735). *Systema naturæ* (på latin) (1 utg.). Leiden, Nederland. doi:10.5962/bhl.title.877.
* Carl von Linné (1758). *Systema naturæ* (på latin) (10 utg.). doi:10.5962/bhl.title.542.
* Carl von Linné (1806). *A general system of nature* (på engelsk). Oversatt av Turton, William (13 utg.). London.

## Noter

## Referanser
# Antoine Laurent de Jussieu

| Antoine Laurent de Jussieu |
| --- |
|  |
| Født | 12. apr. 1748 Lyon |
| Død | 17. sep. 1836   (88 år) Paris |
| Beskjeftigelse | Botaniker, lege, plantesamler, universitetslærer  |
| Embete | * Director of the Muséum National d'Histoire Naturelle (1794–1826)
* president of the French Academy of Sciences (1798–1799)
 |
| Utdannet ved | Universitetet i Paris, Sorbonne |
| Far | Christophe de Jussieu |
| Søsken | Bernard-Pierre de Jussieu |
| Barn | Adrien-Henri de Jussieu |
| Nasjonalitet | Frankrike |
| Gravlagt | Cimetière du Montparnasse |
| Medlem av | * Royal Society
* Kungliga Vetenskapsakademien
* Det franske vitenskapsakademiet
* Académie nationale de médecine
* Göttingens vitenskapsakademi
 |
| Utmerkelser | Utenlandsk medlem av Royal Society (1829) |
| Arbeidssted | Jardin botanique de la Ville de Paris |
| Fagfelt | Botanikk |
|

---

Antoine Laurent de Jussieu på Commons |

**Antoine Laurent de Jussieu** (1748–1836) var en fransk botaniker. Han var den første til å foreslå en naturlig klassifisering av blomsterplanter, i motsetning til Carl von Linnés kunstige system. Mye av systemet hans er fortsatt i bruk i dag,[*trenger referanse*] og han står som autor for 76 fortsatt gyldige plantefamilier. Autornavn *Juss.* brukes for taksa han publiserte.

Han var professor ved Muséum national d'histoire naturelle i Paris.

Jussieus klassifisering baserte seg på det systemet hans onkel, Bernhard de Jussieu (1699-1777, autornavn B. Juss.), utviklet for plassering av planter i hagen til Versailles-slottet.

Også Antoine Laurents sønn ble botaniker; Adrien-Henri de Jussieu (1797-1853, autornavn A. Juss. eventuelt Adr. Juss.).

## Referanser

## Litteratur

* Adolphe Brongniart (1837). «Notice historique sur Antoine-Laurent de Jussieu». *Annales des sciences naturelles. Partie Botanique* (på fransk). 7: 5–24.
* Marie-Jean-Pierre Flourens (1840). «Éloge historique d’Antoine-Laurent de Jussieu». *Mémoires de l’Académie des sciences* (på fransk). 17: i–lx.
* Peter F. Stevens (1994). *The Development of Biological Systematics: Antoine-Laurent de Jussieu, Nature, and the Natural System* (på engelsk). New York: Columbia University Press. ISBN 0-231-06440-3.
# Adolf Engler

| Adolf Engler |
| --- |
|  |
| Født | 25. mars 1844 Żagań |
| Død | 10. okt. 1930   (86 år) Berlin (Tyskland) |
| Beskjeftigelse | Botaniker, universitetslærer, plantesamler, taksonom, kurator, samler, redaktør  |
| Embete | * Professor
* poseł na Sejm Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej
 |
| Akademisk grad | Ph.d. (1866; utdannet ved: Universitetet i Wrocław) |
| Utdannet ved | Universitetet i Wrocław Ludwig-Maximilians-Universität München Magdalenaeum Wrocław (–1863) |
| Doktorgrads- veileder | Heinrich Göppert |
| Nasjonalitet | Weimarrepublikken |
| Gravlagt | Botanischer Garten Berlin |
| Medlem av | vis
15 oppføringer

* Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina (1876–)
* Vitenskapsakademiet i St. Petersburg
* Sovjetunionens vitenskapsakademi
* Kungliga Vetenskapsakademien
* Det ungarske vitenskapsakademiet
* Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
* American Academy of Arts and Sciences (1901–)
* Det russiske vitenskapsakademi (1888–; utanlandsk medlem)
* Det prøyssiske vitenskapsakademiet
* Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen
* National Academy of Sciences (1925–; International Member of the National Academy of Sciences)
* Munich fraternity Arminia-Rhenania (1866–)
* American Philosophical Society (1906–)
* Det franske vitenskapsakademiet (1912–)
* Det russiske vitenskapsakademi (1927–; æresmedlem)
 |
| Utmerkelser | Linnean Medal (1913) |
|

---

Adolf Engler på Commons |

**Adolf Engler** (1844–1930) var en tysk botaniker. Han er særlig kjent for Engler-systemet, et system for klassifikasjon av planter som var mye brukt på 1900-tallet. **Engl.** er den offisielle autorforkortelsen.

## Referanser

## Litteratur

* F. Markgraf (1959). «Engler, Adolf Gustav Heinrich». *Neue Deutsche Biographie*. 4. s. 532.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Molekylærgenetikk

Strukturell modell av en del av DNA-dobbeltheliksen (B-form) med 20 basepar.
**Molekylærgenetikk** er den grenen av biologi som omhandler genenes struktur og funksjon på molekylært nivå. Det vil si hvordan forskjeller i strukturer eller uttrykk for DNA-molekyler manifesterer seg som variasjon mellom organismer. Molekylærgenetikere benytter metoder fra genetikk og molekylærbiologi og skiller seg på den måten fra andre deler av genetikk, som populasjonsgenetikk og økologisk genetikk. Blant molekylærgenetikernes oppgaver er å finne funksjonen og/eller strukturen til de ulike genene (også kalt funksjonell genomikk) og å finne genetiske årsaker til sykdom (medisinsk genetikk). Molekylærgenetikk benyttes også til å klassifisere levende organismer (molekylær systematikk) og til å utforske de molekylære mekanismer for evolusjon.

Faget er basert på sammenslåing av flere delfelt i biologi: klassisk mendelsk arvelover, cellebiologi, molekylærbiologi, biokjemi og bioteknologi. Den integrerer disse disiplinene for å utforske ting som genetisk arv og genregulering, og den molekylære mekanismen bak ulike livsprosesser.

Et sentralt mål med molekylærgenetikk er å identifisere og studere genetiske mutasjoner. Forskere søker etter mutasjoner i et gen eller induserer mutasjoner i et gen for å knytte en gensekvens til en spesifikk fenotype. Derfor er molekylær genetikk en kraftig metodikk for å knytte mutasjoner til genetiske forhold som kan hjelpe søket etter behandlinger av ulike genetiske sykdommer eller avvik.

## Se også

* Molekylærbiologi
* Biokjemi

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Molecular genetics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Virvelløse dyr

| Virvelløse dyr
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| tradisjonelt kalt «Invertebrata» eller «Evertebrata»
 |
| Klassifikasjon |
| Inndelt i |
|
I tradisjonell systematikk har betegnelsen blitt brukt om en parafyletisk samling av alle dyr som mangler en ryggsøyle.
 |

**Virvelløse dyr**, eller **invertebrater**, er et samlebegrep for alle dyr som mangler en ryggsøyle. De fleste virvelløse dyr er protostomier.
Blant disse er bløtdyr, leddyr, leddormer og flatormer de dominerende gruppene.

Ser man bort ifra de egenskapene som man finner hos *alle* dyr, og at virvelløse dyr mangler de egenskapene som kjennetegner virveldyr, fins det ikke noen fellestrekk for virvelløse dyr. Virvelløse dyr omfatter alt fra svamper og maneter til muslinger, insekter og sekkdyr, og variasjonen i kroppsbygninger er mye større enn blant virveldyrene.

Virvelløse dyr omtales ofte som «evertebrater» eller «invertebrater»). Dette er imidlertid ikke et «vitenskapelig» navn i samme betydning som navn på de store dyregruppene. De virvelløse dyrene er uten tvil en parafyletisk gruppe, og regnes ikke som et formelt taxon. Begrepet er likevel fremdeles i bruk i biologien, for eksempel i økologien, som en bekvem forkortelse for «alle slags forholdsvis små dyr som ikke er virveldyr». Når man for eksempel sier at størfisker lever av «bunnlevende virvelløse», så kan dette betegne bl.a. små krepsdyr, leddormer, slimormer og snegler.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Invertebrates – kategori av bilder, video eller lyd på Commons