Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mammalogi

**Mammalogi** er læren om pattedyr (Mammalia), og utgjør dermed en gren av zoologien. En faglærd kalles en **mammalog**, men det er ikke like vanlig å bruke denne yrkestittelen. Det er mer vanlig å tittelere seg enten biolog eller zoolog.

## Eksterne lenker

* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av mammalog Arkivert 6. november 2009 hos Wayback Machine.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Neontologi

**Neontologi** er den delen av biologien som, i motsetning til paleontologi, omhandler de **nålevende**, **resente** eller **ekstante** organismene.

## Ulike begreper

Begrepene neontologi, ekstant og nålevende kan brukes om arter, slekter eller andre biologiske grupper og betegner en situasjon der noen av medlemmene av gruppa fortsatt finnes, i motsetning til en situasjon der alle gruppas medlemmer har dødd ut eller blitt utslettet.

### Eksempler

* Elg er en nålevende art mens dronte er en utdødd art.
* Blekkspruter består av over 600 nålevende arter og 7 500 utdødde arter.

## Begrepet «neontologi»

Begrepet neontologi og neontologer blir i all hovedsak brukt av paoelontologer for å vise til zoologer og botanikere. Stephen Jay Gould sa følgnede om neontologi:

>
> Alle yrkesgrupper har sine særegenheter, og jeg stoler på at mine ikke-paleontologiske lesere vil tilgi oss vår største særegenhet. Vi er paleontologer, så vi trenger et uttrykk for å skille oss fra alle dere som studerer moderne organismer i innenfor vår menneskelige eller økologiske tidsramme, dere blir derfor neontologer. Vi anerkjenner mangelen på balanse og vidsyn i denne todelte framstillingen – omtrent som min bestemors systematisering av *Homo sapiens* i jøder og ikke-jøder.
>
>
>

## Utdødde og nålevende grupper

En gruppe kan bli klassifisert som utdødd hvis det er bred enighet om at de ikke finnes nålevende medlemmer av gruppa. Hvis et levende medlem av gruppa blir oppdaget, vil den ble reklassifisert som en del av neontologien i stedet for paleontologien, slik som da oppdagelsen av blåfisken i 1938 viste at kvastfinnefiskene ikke var en fossil gruppe likevel.

Begrepet blir først problematisk når det brukes om parafyletiske grupper, slik som dinosaurer. Slik ordet vanligvis benyttes er dinosaurene en del av paleontologien, men teknisk sett er de ikke utdødde, siden fugler er deres etterkommere. Dette fenomenet har ført til en rekke diskusjoner omkring bruken av biologisk klassifikasjon.

## Referanser
# Nevrovitenskap

**Nevrovitenskap** er en naturvitenskapelig disiplin med fokus på nervesystemet. Tradisjonelt har nevrovitenskap vært sett på som en sidegren av biologi, men er nå et tverrfaglig felt som omfatter kjemi, informatikk, ingeniørvitenskap, lingvistikk, matematikk, medisin, genetikk, filosofi, fysikk og psykologi. Begrepet **nevrobiologi** brukes med samme betydning som nevrovitenskap, men i hovedsak når det er snakk om nervesystemets biologi, heller enn som samlebetegnelse på all vitenskap forbundet med nervesystemet.

Nevrovitenskap som felt omfatter i dag studier av molekylære, cellulære, evolusjonære, anatomiske, beregningsorienterte og medisinske aspekter av nervesystemet. Teknikker brukt av nevroforskere innebærer blant annet mikroskopi av nerveceller, EEG- og MR-avbildning av hjernen, simulering av nevrale nettverk og molekylære studier.

## Oversiktslitteratur

* Kaja Nordengen *Hjernen er stjernen* Kagge 2016
* Binder/Hirokawa/Windhorst (2009, 4399pp, 5 vols). Encyclopedia of Neuroscience. Springer. ISBN 978-3-540-23735-8.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Neuroscience – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Osteologi

**Osteologi** (av gresk *osteon* «ben» og «logos» «ord»), er læren om knoklene, beinvevet og skjelettet. Også andre deler av kroppen, som tenner, negler, horn etc. studeres i emnet.

## Se også

* Historisk osteologi

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Ornitologi

Ringmerking av en hærfugl (*Upupa epops*).
**Ornitologi** (gresk όρνις [*ornis*] = «fugl») er læren om fugler, og utgjør dermed en gren av zoologien.

## Eksterne lenker

* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av ornitolog
* Norsk Ornitologisk Forening
* Søkefunksjon for alle verdens fuglenavn – norske, engelske og vitenskapelige.
* Tveit, B. O. 2010. Guide til Norges fugleliv Arkivert 27. oktober 2017 hos Wayback Machine. Håndbok med informasjon om hvor man finner alle norske fuglearter

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Parasittologi

**Parasittologi** er i medisinen og biologien den vitenskapelige læren om parasitters økologi, livssyklus, formering, evne til å fremkalle sykdom, følsomhet for medikamenter og lignende. Blant organismene som studeres i parasittologien inngår protozoer som for eksempel amøber, trypanosomer og malariaparasitter samt visse ormer, midd, lus og insekter. Studier av sykdomsfrembringende bakterier, virus og sopper er ikke omfattet av begrepet parasittologi, ettersom det hører inn under mikrobiologien.

## Oversikt organismer studert av parasittologer

Utvalg

* Eukarioter
	+ Protozoer (protista - encelleriket)
		- Amøber
		- Malaria

* Animalia (dyreriket)
	+ Metazoer
		- rundormer (Nematoder)
			* Barnemark
			* Spolemark
			* Piskemark
			* Trikinose (?)
	+ Cestoder – Flatmarker
		- Bendelormer
	+ Trematoder
		- Ikter
	+ Chordata

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Parasitology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Veterinærinstituttets avdeling for parasittologi
# Proteomikk

**Proteomikk** (engelsk: *proteomics*) er læren om hvordan proteiner dannes fra gener til ferdige proteiner. Det er ennå ingen fast definisjon på **proteomikk**, men denne definisjonen brukes i mer eller mindre innsnevrende grad.
# Teratologi

En kalv med to hoder
**Teratologien** er den delen av embryologien som handler om misdannelser hos fostre, som i sin tur ofte fører til sykdom eller abort. Ca. 1 av 50 levendefødte barn har åpenbare misdannelser,, og misdannelsene kan være forårsaket av genetiske feil eller teratogener som virus, stråling eller kjemikalier.

Selv om mange tror at teratologien bare handler om abnormaliteter hos nyfødte barn, tar den noen ganger også for seg unormal utvikling helt opp til puberteten, i tillegg til å dekke studien av misdannelser hos planter.

## Referanser
# Virologi

Virus sett med elektronmikroskop
**Virologi** er vitenskapen som studerer virus og hvorledes de oppfører seg. Fagfeltet blir ofte regnet som en del av mikrobiologien, selv om virus oftest ikke blir regnet som levende.

## Eksterne lenker

* Yrkesbeskrivelse av virolog Arkivert 17. november 2011 hos Wayback Machine. hos Utdanning.no

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Soldoggslekta

| Soldoggslekta
 |
| --- |
| Rundsoldogg (*D. rotundifolia*)
 |
| Nomenklatur |
| *Drosera* L., 1753 |
| Populærnavn |
| soldoggslekten, solduggslekta |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planter  |
| Rekke | Dekkfrøete blomsterplanter  |
| Klasse | Tofrøbladete blomsterplanter  |
| Orden | Nellikordenen  |
| Familie | Soldoggfamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 170; tre av disse i Norge
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | alle kontinenter unntatt Antarktika
 |
| Inndelt i |
|
Vokser i Norge:
* smalsoldogg *D. anglica*
* dikesoldogg *D. intermedia*
* rundsoldogg *D. rotundifolia*

Vokser ikke i Norge:
* *D. adelae*
* *D. derbyensis*
* *D. prolifera*
* *D. schizandra*
* *D. zonaria*
 |

Smalsoldogg (*D. anglica*)  Foto: Noah Elhardt
**Soldoggslekta** (*Drosera*) (av gr.: *δρόσος* = dugg) er en av de mest tallrike slektene med kjøttetende planter i verden, men det lever kun tre arter i Norge.

Soldogg-arter vokser på næringsfattig myr, der de fanger insekter med de spesielle bladene, som skiller ut et dråpeformet seigt sekret. Dette gjør den for å få nitrogen og eventuelt andre grunnstoffer, som den absorberer fra blant annet proteinet i byttedyrene.

De artene som vokser vilt i Norge er: smalsoldogg (*D. anglica*), dikesoldogg (*D. intermedia*) og rundsoldogg (*D. rotundifolia*)

## Eksterne lenker

* (en) *soldoggslekta* i Encyclopedia of Life

* (en) *soldoggslekta* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *soldoggslekta* hos Artsdatabanken

* (sv) *soldoggslekta* hos Dyntaxa

* (en) *soldoggslekta* hos Fossilworks

* (en) *soldoggslekta* hos ITIS

* (en) *soldoggslekta* hos NCBI

* (en) *soldoggslekta* hos The International Plant Names Index

* (en) *soldoggslekta* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Drosera* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Drosera* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Biobrensel

**Biobrensel** er en fornybar energikilde som er basert på levende organismer. Biobrensel kan for eksempel være ved, torv, treflis, brikett, pellets, biodiesel, bioolje eller bioetanol.

Biobrensel fremholdes ofte som et miljøvennlig alternativ til fossilt brensel som olje og kull. Det tar millioner av år før planterester omdannes til fossile brensler, derfor regnes ikke fossile brensler som fornybare. Planter (og dermed biobrensel) oppstår i motsetning til fossile brensler i nåtiden, og regnes derfor som fornybar energi. CO2 blir kontinuerlig absorbert fra atmosfæren og lagret som karbon i plantene. Når planter som fjernes og brennes blir erstattet av ny plantevekst, øker ikke totalmengden av CO2 i atmosfæren.

## Energibruk

I det norske energiforbruket (2010) har cirka 17 TWh biologisk opprinnelse, og kommer i hovedsak fra jordbruk, skogbruk og avfall.

## Biobrenselanlegg

Biobrenselanlegg produserer varme ved hjelp av biobrensel. Varmen overføres som oftest til fjernvarme. Biobrensel kan også benyttes i en vanlig vedovn, eller mer spesialtilpassede ovner, eksempelvis for pellets. Fyrkjeler til varmeanlegg kan også benyttes, eller ombygges til for eksempel pellets. Biologisk brensel er en fornybar og kretsløpsbasert ressurs som ikke bidrar til økte CO2-utslipp. Biobrenselanlegget anvender biologisk brensel som ved, bark, treflis, torv, brikett, pellets,sagmugg og vegetabilske oljer. Det har også behov for vann og strøm (varmeanlegg og fjernvarme), for å kunne virke. Et pioneranlegg på Gardermoen ble anlagt i 2006. Enova yter økonomisk støtte til investeringer i anlegg som dette.[*trenger referanse*]

## Referanser

## Eksterne lenker

* Norsk bioenergiforening
* Prosjektet Grønn Varme
* Energiveven

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Science

| *Science*   |
| --- |
|  |
| Fagfelt | Tverrfaglig naturvitenskap og medisin |
| Fagfellevurdering | Fagfellevurdert |
| Språk | Engelsk |
| Redigert av | Bruce Alberts |
| Om tidsskriftet |
| Utgiver | American Association for the Advancement of Science (USA) |
| Publikasjonshistorie | 1880 |
| Utgivelseshyppighet | Ukentlig |
| Bibliografiske data |
| Norsk vitenskapsnivå |  |
| Dansk vitenskapsnivå |  |
| Impact factor | 33,611 (2014) |
| ISSN | 0036-8075 (papir) 1095-9203 (nett)  |
| ITAR-kode | 12979 |
| Lenker |
| * Tidsskriftets hjemmeside
* DBH publiseringskanaler
* BIBSYS
 |

Science (engelsk *vitenskap*) er tidsskriftet til American Association for the Advancement of Science (AAAS). Tidsskriftet ble grunnlagt i 1880 av Thomas Edison.

Hovedanliggende for *Science* er ferske oppdagelser innen forskning og vitenskap. Tidsskriftet er også kjent for vitenskapsrelaterte nyheter, kronikker om forskningsrelatert politikk og andre emner av interesse for vitenskapsfolk og andre som er opptatt av de videre konsekvensene av vitenskap og teknologi. *Science* dekker et bredt spekter av vitenskapelige disipliner, men hovedvekten er på vitenskapene om ulike organismers beskaffenhet.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Science (journal) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Rom (fysikk)

Definisjonen av **rom** i fysikken er omstridt. Diverse konsepter som har blitt brukt for å forsøke å definere rommet har inkludert:

* Strukturen definert av mengden «spatiale relasjoner» mellom objekt.
* Et mangfold definert av et koordinatsystem hvor et objekt kan lokaliseres.
* Et vesen som hindrer objekt i universet fra å røre ved hverandre.

I klassisk fysikk er rommet et spatialt tredimensjonalt euklidsk rom hvor hver posisjon kan beskrives gjennom tre koordinater. Et område med bare én dimensjon kalles linje, med to dimensjoner kalles det plan, og med tre dimensjoner kalles det rom. Relativistisk fysikk studerer romtid snarere enn rom; romtid behandles som et firedimensjonalt mangfold.

Filosofiske spørsmål om rommet inkluderer:

* Er rommet absolutt eller helt og holdent relativt?
* Har rommet en korrekt geometri, eller er rommets geometri bare en konvensjon?

Historiskt høyt ansette personer som har tatt stilling i disse debattene inkluderer Isaac Newton (rom er absolutt), Gottfried Leibniz (rom er relativt) og Henri Poincaré (spatiell geometri er en konvensjon).

## Se også

* Sfæriske koordinater
* Kartesiske koordinater
* Fysikkfilosofi
* Hyperrom

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Gemmatimonadetes

| Gemmatimonadetes
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Gemmatimonadota  |
| Klassifikasjon |
| Inndelt i |
|  |

**Gemmatimonadetes** er en familie av bakterier som har blitt tildelt sin egen rekke. Første medlemmet av denne rekken ble oppdaget 2003 i sørpen fra av et kloakkanlegg. Bakterien ble kalt *Gemmatimonas aurantiaca* og er en Gram-negative stav-formet aerob som deler seg ved budding.

*Gemmatimonas aurantiaca*
## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Gemmatimonadetes* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Gemmatimonadetes* hos NCBI

* (en) *Kategori:Gemmatimonadota* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Gemmatimonadota* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Flimmerdyr

| Flimmerdyr
 |
| --- |
| *Isotricha intestinalis* |
| Nomenklatur |
| Ciliophora Doflein, 1901 |
| Populærnavn |
| ciliater, flimmerdyr, infusjonsdyr, infusorier |
| Hører til |
| Alveolata, eukaryoter, liv |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 7500
 |
| Habitat
 | akvatisk, ofte parasittisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * Holotrichia
* Peritrichia
* Spirotrichia
* Chonotricha
* Suctoria
 |

**Flimmerdyr**, også kalt **ciliater**, **infusjonsdyr** eller **infusorier**, er en gruppe frittlevende organismer som finnes i alt næringsrikt vann.
De beveger seg med en rekke utvekster – *cilier*.

## Eksterne lenker

* (en) *flimmerdyr* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *flimmerdyr* i Encyclopedia of Life

* (en) *flimmerdyr* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *flimmerdyr* hos Artsdatabanken

* (sv) *flimmerdyr* hos Dyntaxa

* (en) *flimmerdyr* hos Fossilworks

* (en) *flimmerdyr* hos ITIS

* (en) *flimmerdyr* hos NCBI

* (en) *Kategori:Ciliophora* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Ciliata* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Ciliophora* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Progymnospermophyta

| Progymnospermophyta †, Progymnospermopsida †
 |
| --- |
| *Archaeopteris* |
| Nomenklatur |
| *Progymnospermophyta, Progymnospermopsida* |
| Hører til |
| Progymnospermopsida, Progymnospermophyta, Landplanter |
| Alder
 | midtre devon
 |
| Inndelt i |
|
†Archaeopteris fissilis
†Archaeopteris halliana
†Archaeopteris hibernica
†Archaeopteris macilenta
†Archaeopteris obtusa
 |

**Progymnospermophyta** er en utdødd divisjon av frøplanter. Gruppen dominerte i midtre devon og er forløperen til våre tiders frøplanter, og samtidig til trærne. Gruppen bestod av arter som minnet om bartrær, og de var fullt utviklede karplanter med både vedvev og silvev.

Gruppen bestod av bare en klasse, nemlig Progymnospermopsida. Enkelte arter hadde primitive blader. Noen av artene formerte seg ved hjelp av heterospori, og noen ved homospori.

Slekten **Archaeopteris** finnes det flere fossiler av. Dette var trær med en utbredelse over hele verden i devon og tilbake til nedre karbon.

## Eksterne lenker

* (en) *Progymnospermopsida* hos Fossilworks
* Progymnospermophyta – beskrivelse.
# Nøtt

Hasselnøtter
En **nøtt** er en frukt hvor fruktveggen (*perikarpen*) blir hard og vedaktig og ikke åpner seg for å spre frøet, eller frøene, den inneholder. Mange frø som ikke er nøtter i botanisk forstand omtales likevel som nøtter.

## Botanisk definisjon

En nøtt innen botanikken er en tørr frukt som vanligvis inneholder ett frø, men av og til to. Fruktveggen eller deler av den blir hard og vedaktig under modning. Nøtten skiller seg fra kapsler ved at den ikke åpnes seg for at frøet, eller frøene, skal spres.

De fleste nøtter utvikles fra undersittende fruktemner. Nøttefrukter finnes hos mange ulike slekter og familier og alle er ikke like store som f.eks. kastanje eller hasselnøtt, også bjørk og løvetann har nøtter.

## Bruksområder

Mange frukter som ikke er nøtter i botanisk forstand kalles likevel «nøtt» eller tilsvarende på andre språk. Ofte brukes navnet om frø av fruktkapsler, eller av steinfrukter.

Siden nøtter og frø ofte har et høyt innhold av oljer, blir de høyt verdsatt i mat og ærnæring. Et høyt antall nøtter og frø er spiselige for mennesker og brukes innen matlaging, enten rå som en spire, men også tørket, eller ristet, som snacks. Olje som utvinnes ved pressing kan brukes i matlaging og kosmetikk.

Kastanjer
Eksempler på frø av fruktkapsler og steinfrukt som omtales som nøtter:

* Mandel er det spiselige frøet av en steinfrukt. Det læraktige fruktvevet blir fjernet ved innhøsting.
* Paranøtter er frø fra en fruktkapsel.
* Cashewnøtter er frø fra cashewfrukt.
* Kokosnøtter en tørr, fiberaktig steinfrukt.
* Peanøtter en belgfrukt og et frø.
* Pistasjnøtter er frøet av en steinfrukt med et tynt skall.
* Macadamianøtter
* Chilenske hasselnøtter (Gevuina)[*trenger referanse*]

### Omsetning av nøtter i Norge

Kjente bedrifter som pakker og omsetter nøtter i Norge:

* Brynild (Den Lille Nøttefabrikken)
* Orkla (Polly)
* Sørlandschips
* Maarud

## Referanser

## Eksterne lenker

* Side om nøtter hos Opplysningskontoret for frukt og grønt
* (en) Nuts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Nut – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Botanisk hage

Curitiba Botanisk hage (Brasil)
Kaktushuset i Berlins botaniske hage.
**Botanisk hage** (fra avledet av botanikk; etter nylatin *botanicus*, fra gresk *botanikos* + hage) er et museum med utstillinger av levende planter ordnet etter ulike prinsipper og anlagt vesentlig av hensyn til vitenskapelige botaniske studier og for å skaffe materiale til undervisning i botanikk. Plantene omfatter trær, busker, lianer, stauder og andre urteaktige planter. Samlinger som bare omfatter trær eller busker kalles for arboret.

Tidligere var oftest systematikken i de botaniske hagene lik den for mange frimerkesamlere, en skulle ha en av hver. Andre prinsipper har imidlertid overtatt, dels etter geografisk opprinnelse, biologisk systematikk, eller knyttet til plantenes naturlige økologiske sammenheng.

Botanisk hager kan inneholde spesialiserte plantesamlinger som kaktus og andre sukkulente planter, urtehager, planter fra bestemte deler av verden og så videre; det kan være drivhus, større kjøkkenhager, igjen med spesielle samlinger som tropiske planter, alpine planter eller andre eksotiske planter og fremmed arter. De fleste er i det minste delvis åpne for publikum, og kan tilby guidede turer, pedagogiske visninger, kunstutstillinger, bokrom, utendørs teater- og musikalske forestillinger og annen underholdning.

Europas eldste, og fremdeles eksisterende botaniske hage på sitt opprinnelige lokalisering, finnes i Padova, *Orto Botanico di Padova* i Italia, grunnlagt i 1545 under republikken Venezia.

## Historie

De første, moderne botaniske hagene ble opprettet i Norditalia, knyttet til universitetene:

* Pisa (1544)
* Padova (1545)
* Firenze (1545)
* Bologna (1567)

Andre europeiske byer fulgte snart etter:

* Leiden (1590)
* Montpellier (1593)
* Heidelberg (1597)
* Tübingen (1597)
* København (1600)
* Oxford (1621)
* Uppsala (1655)
* Hannover (1666)

## Botaniske hager i Norge

«Muséhagen», Universitetet i Bergens botaniske hage 1897 til 1996.
I Norge finnes seks botaniske hager som samarbeider i Nettverk for norske botaniske hager, foruten Rogaland Arboret (etabl. 1972).

* Agder botaniske hage i Kristiansand (etabl. 1969)
* Arboretet og Botanisk hage i Bergen (etabl. i 1971)
* Tromsø arktisk-alpine botaniske hage i Tromsø (etabl. 1994)
* Botanisk hage i Oslo (etabl. 1814)
* Ringve botaniske hage i Trondheim (etabl. 1973)
* Stavanger Botaniske Hage (etabl. 1977)

Organisasjonen Botanic Gardens Conservation International (BGCI) definerer botaniske hager slik: «Botaniske hager er institusjoner som holder dokumenterte samlinger av levende planter for vitenskapelig forskning, bevaring, visning og utdanning.»

## Bilder

* Inne i United States Botanic Garden
* En botanisk hage på Kitchenerøya i Aswan, Egypt
* Den botaniske hage til Universitetet i British Columbia
* Inne i Rio de Janeiro botaniske hage (Brasil), 1890
* Grønne blader i Botanisk hage i Oslo. Foto: Benyamin Farnam

## Referanser

## Eksterne lenker

(en) Botanical gardens – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en)  Botanisk hage hos Wikivoyage
# Phytotaxa

| *Phytotaxa* |
| --- |
|  |
| Land | New Zealand |
| Type | Vitenskapelig tidsskrift, hybrid-open access-tidsskrift |
| Innhold | Botanikk, taksonomi |
| Frekvens | kontinuerlig |
| Grunnlagt | 2009; 16 år siden  |
| Publikasjonshistorie | 2009–i dag |
| Utgiver | Magnolia Press |
| Redaktør(er) | Zhi-Qiang Zhang |
| Språk | Engelsk |
| ISSN | 1179-3155 |
| OCLC | 465307755 |
| Nettsted | www.mapress.com (en) www.mapress.com |
|

---

Phytotaxa på Commons |

Phytotaxa er en vitenskapelig journal for botanisk taksonomi. Journalen blir gitt ut på forlaget Magnolia Press i Auckland, New Zealand og kommer ut både på papir og på Internett (mange av artiklene er Open Access). Phytotaxa er en søsterjournal av Zootaxa og Megataxa og ble startet i 2009 med Maarten Christenhusz som første redaktør, fram til januar 2026 har det blitt publisert 737 volumer.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Nettside for journalen