# Augustin Pyramus de Candolle

| Augustin Pyramus de Candolle |
| --- |
|  |
| Født | 4. feb. 1778 Genève (République de Genève) |
| Død | 9. sep. 1841   (63 år) Genève |
| Beskjeftigelse | Botaniker, professor, zoolog, naturviter, plantesamler, samler  |
| Embete | * Dean for the Academy of Montpellier
* professor (1807–1816)
 |
| Akademisk grad | Dr.med. (1804) |
| Utdannet ved | Universitetet i Paris, Sorbonne Université de Genève Collège Calvin (1794–; elev av: Jean-Pierre Vaucher) |
| Ektefelle | Anne Françoise Torras (1802–) |
| Barn | Alphonse Pyrame de Candolle |
| Nasjonalitet | République de Genève (–1798) Frankrike (1798–1813) République de Genève (1813–1815) Sveits (1815–) |
| Gravlagt | Cimetière des Rois |
| Medlem av |
6 oppføringer

* Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen
* Vitenskapsakademiet i St. Petersburg (1835–)
* Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina (1818–)
* Accademia delle Scienze di Torino (1805–)
* Royal Society (1822–; utenlandsk medlem av Royal Society)
* Académie de Stanislas
 |
| Utmerkelser | Royal Medal Utenlandsk medlem av Royal Society (1822) |
| Arbeidssted | Université de Genève Université de Montpellier |
| Fagfelt | Taksonomi, naturvitenskap, botanikk, økonomisk botanikk, agronomi, Plantegeografi, paleontologi, homologi, kronobiologi |
| Kjent for | De Candolle system Plantarum historia succulentarum Jardin Botanique de Genève Théorie élémentaire de la botanique |
| Signatur |
|  |
| Våpenskjold |
|  |
|

---

Augustin Pyramus de Candolle på Commons |

**Augustin Pyramus de Candolle** (født 4. februar 1778 i Genève, død 9. september 1841) var en sveitsisk botaniker.

## Liv og virke

### Bakgrunn

Candolles familie nedstammet opprinnelig fra en av de gamle familiene som var bosatt i Provence i Frankrike, men som hadde flyttet til Genève på slutten av det 16. århundre for å unnslippe religiøs forfølgelse fra myndighetene og kirkens menn. I en alder av syv år fikk Candolle et alvorlig tilfelle av hydrocephalus, som i betydelig grad påvirket store deler av hans barndom. Han skal likevel hatt en stor evne til læring og han kunne meget lett ta til seg kunnskap. Candolle viste store egenskaper innenfor litteratur og han hadde en stor evne til å skrive dikt.[*trenger referanse*]

### Botanisk innsats

Candolle oppdaget at planter har en nær-24-timers syklus i konstant lys, noe som tilsier at en intern biologiske klokke eksisterer blant planter. I 1796 flyttet Candolle til Paris etter å ha mottatt invitasjon fra den franske geologen Déodat Gratet de Dolomieu. Candolles botaniske karriere begynte med hjelp fra René Louiche Desfontaines, som anbefalte Candolle for arbeide med herbariet til Charles Louis L'Héritier de Brutelle sommeren 1798. Den posisjonen forhøyet Candolle sitt omdømme for omverdenen. Candolle etablerte sitt første genus, Senebiera, i 1799.[*trenger referanse*]

Candolles første arbeider var *Plantarum Historia Succulentarum* (fire bind, 1799) og *Astragalogia* fra 1802. I 1806 publiserte Candolle verket *Synopsis Plantarum in flora Gallica descriptarum*. Candolle tilbrakte deretter de neste seks somrene med å kartlegge store deler av landbruket i Frankrike etter anmodning fra den franske regjeringen, og verket fra dette omfattende arbeidet ble publisert i 1813. I 1807 ble Candolle utnevnt til professor i botanikk ved det medisinske fakultetet ved Universitetet i Montpellier. Candolle er kjent for å ha satt Charles Darwin på sporet av evolusjonsteorien, som Darwin senere ble verdenskjent for.[*trenger referanse*]

Candolle tilbrakte resten av sitt liv i et forsøk på å utdype og fullføre sitt naturlige system for botaniske klassifiseringer. Candolle publiserte de innledende arbeidene i *Regni vegetabillis systema Naturale*, men etter to bind innså han at han ikke kunne fullføre prosjektet i en så stor skala som først var planlagt. Derfor begynte Candolle å arbeide på det noe mindre omfattende verket *Prodromus Systematis Naturalis Regni Vegetabilis*, som ble publisert i 1824. Candolle var imidlertid bare i stand til å fullføre omtrent to tredjedeler av hele det planlagte verket. Likevel var han i stand til å karakterisere over hundre familier av planter, og han kunne dermed bidra til å kartlegge det empiriske grunnlaget for generell botanikk.[*trenger referanse*]

Augustin de Candolle døde den 9. september 1841 i Genève, etter å ha vært syk i mange år. Candolle var 63 år gammel da han døde.[*trenger referanse*]

*DC.* er den offisielle autorforkortelsen.[*trenger referanse*]

## Referanser