Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Philosophical Transactions of the Royal Society

Tittelblad til det første volum av *Phil. Trans.* for årene 1665 og 1666
The Philosophical Transactions of the Royal Society, eller Phil. Trans.,
er en vitenskapelig journal som utgis av det engelske Royal Society.

Med oppstart i 1665 er dette den eldste vitenskapelige journal som trykkes i den engelskspråklige del av verden og den neste eldste i verden etter det franske *Journal des sçavans*. Journalen har gitt kontinuerlige bidrag siden oppstarten i 1665 og er dermed den vitenskapelige journal som har publisert lengst. Ordet *filosofisk* i tittelen vil vi i dag oversette med *vitenskapelige*.

## Historie

Det første nummeret utkom 6. mars 1665 og ble organisert og publisert av sekretæren i Royal Society, Henry Oldenburg, seks år etter at Royal Society var grunnlagt.
Gjennom flere hundre år har mange viktige vitenskapelige oppdagelser blitt publisert i *Philosophical Transactions*. Av mange berømte bidragsytere kan nevnes Isaac Newton, Michael Faraday og Charles Darwin. I 1672 publiserte journalen Newtons første artikkel: *New Theory about Light and Colours* (Ny teori om lys og farger) som anses som begynnelsen på hans vitenskapelige karriere. Stillingen som forlegger kunne i perioder utføres som et lagarbeid. Slik ser en for eksempel William Musgrave (nr. 167–178) og Robert Plot (Nr 144–178).

## Utgivelser i dag

I 1887 ble journalen utvidet og delt i to separate utgivelser, en som dekker naturvitenskap: *Philosophical Transactions of the Royal Society A: Physical, Mathematical and Engineering Sciences* og en som dekker biologi: *Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences*
Begge journaler utgis nå gjerne som temautgivelser som resultat av artikler presentert på diskusjonsmøter i Royal Society. Artikler innen grunnforskning publiseres i søsterjournalene; *Proceedings of the Royal Society*, Biology Letters og Journal of the Royal Society Interface.

## Frie utgaver

Alt innhold som er eldre enn 12 måneder i Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences eller 24 måneder i Philosophical Transactions of the Royal Society A: Physical, Mathematical and Engineering Sciences er i dag fritt tilgjengelig på nett(Tilbake til år 2000).

Philosophical Transactions A, gjengitt som Phil. Trans. R. Soc. A :

Alle temautgaver finnes her.

Philosophical Transactions B, cited as Phil. Trans. R. Soc. B :

Alle temautgaver finnes her.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Henry Oldenburg's copy of vol I & II of Philosophical Transactions, manuscript note on a flyleaf, a receipt signed by the Royal Society’s printer: “Rec. October 18th 1669 from Mr Oldenburgh Eighteen shillings for this voll: of Transactions by me John Martyn”.
* Philosophical Transactions (1665–1886) homepage
* Philosophical Transactions A homepage
* Philosophical Transactions B homepage
* Royal Society Publishing

* Philosophical Transactions of the Royal Society, Vol. 50-67 (1757–77) Arkivert 2. april 2022 hos Wayback Machine. at the Bodleian Internet Library of Early Journals

* A visualization of the Philosophical Transactions of the Royal Society (A & B) from 1665 to 2005
# Internasjonalt standard periodikanummer

**Internasjonalt standard periodikanummer** (forkortet **ISSN** fra engelsk **International Standard Serial Number**), er et unikt åttesifret nummer som benyttes til å identifisere en trykt eller elektronisk utgivelse av periodisk karakter. ISSN-systemet ble tatt opp som en internasjonal standard som ISO 3297 i 1975.

Formatet på ISSN er et åttesifret tall som er delt i to med bindestrek etter de første fire sifrene. Det siste tegnet, som kan være 0–9 eller X, er et kontrolltegn (sjekksum).

ISSN-koder tildeles av et nettverk av nasjonale sentra for ISSN, normalt lokalisert i nasjonalbiblioteker og koordinert av det ISSNs internasjonale senter i Paris. Dette senteret ble opprettet ved overenskomst mellom UNESCO og den franske regjering i 1974. Senteret vedlikeholder en database over alle ISSN som er tildelt over hele verden. Dette ISDS- eller ISSN-registeret inneholder mer enn en million utgivelser, og omtrent 50 000 nye legges til årlig.

Gyldigheten av en ISSN-kode kan sjekkes på  en tjeneste som leveres at det internasjonale ISSN-senteret.

## Se også

* ISBN

## Eksterne lenker

* (mul) Offisielt nettsted

* (en) ISSN – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Bibcode

**Bibcode** er en identifikator brukt av en rekke astronomiske datasystemer for å spesifiere litteraturreferanser. Bibcode ble utviklet for å bli brukt i SIMBAD og NASA/IPAC Extragalactic Database (NED), men er nå mer utstrakt i bruk – for eksempel i NASAs Astrophysics Data System. Koden har en fiksert lengde på 19 tegn og har formen
`YYYYJJJJJVVVVMPPPPA`,
hvor YYYY er årstallet for referansen og JJJJJ er en kode som indekerer hvor referansen ble publisert. I tilfellet med en artikkelreferanse er VVVV bindnummeret, M indikerer seksjonen i artikkelen hvor referansen ble bublisert (for eksempel B for en bokstavseksjon), PPPP angir startsiden og A er den første bokstaven i etternavnet til den første forfatteren. Perioder (.) brukes for å fylle ubrukte felt og for å få feltene til å bli den fikserte lengden hvis de er for korte; dette gjøres til høyre for publikasjonskoden og til venstre for bind- og sidenumrene. Noen eksempler på kode er som følger:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Bibcode |        | Referanse |
| `1974AJ.....79..819H` |   | Heintz, W.D. (1974). «Astrometric study of four visual binaries». *The Astronomical Journal*. 79: 819–825. Bibcode:1974AJ.....79..819H. doi:10.1086/111614.  |
| `1924MNRAS..84..308E` |   | Eddington, A.S. (1924). «On the relation between the masses and luminosities of the stars». *Monthly Notices of the Royal Astronomical Society*. 84: 308–332. Bibcode:1924MNRAS..84..308E.  |
| `1970ApJ...161L..77K` |   | Kemp, J.C.; Swedlund, J.B.; Landstreet, J.D.; Angel, J.R.P. (1970). «Discovery of circularly polarized light from a white dwarf». *The Astrophysical Journal Letters*. 161: L77–L79. Bibcode:1970ApJ...161L..77K. doi:10.1086/180574.  |

## Se også

* Digital object identifier

## Referanser

Autoritetsdata
# International Commission on Zoological Nomenclature

**International Commission on Zoological Nomenclature** (ICZN) ble grunnlag i 1895 og har som primæroppgave å lage, publisere og periodisk å revidere International Code of Zoological Nomenclature. I tillegg avgjør ICZN i spesielle tilfeller usikkerhet som knytter seg til spørsmål om nomenklatur. Disse avgjørelsene publiseres i Bulletin of Zoological Nomenclature.

ICZN utgir og regulerer et uniformt system av zoologisk nomenklatur, som sikrer at alle dyr har et unikt og universelt anerkjent vitenskapelig navn. Vedlikehold av den internasjonale standarden for dyrs nomenklatur er en unik rolle for kommisjonen.

Kommisjonen omhandler i øyeblikket (februar 2017) 27 medlemmer fra 18 land. Kommisjonen støttes av et lite sekretariat, som er lokalisert ved Lee Kong Chian Natural History Museum i Singapore.

## Se også

* Integrated Taxonomic Information System

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted
# Encyclopædia Britannica

| *Encyclopædia Britannica*  |
| --- |
|  |
| Forfatter(e) | Andrew Bell |
| Språk | Britisk-engelsk  |
| Tilblivelse | 1768  |
| Sjanger | Encyklopedi  |
| Forlag | Encyclopædia Britannica Inc. |
| Illustratør(er) | Andrew Bell |
| OCLC | 71783328, 156863675  |
|

---

Encyclopædia Britannica på Commons |

Annonse fra 1913 for 1911 utgaven av leksikonet, med slagordet "When in doubt – 'look it up' in the Encyclopædia Britannica"
Encyclopædia Britannica er det mest anerkjente leksikonet i den engelskspråklige verden. Første utgave ble utgitt 1768–1771 i Edinburgh i Skottland av Adam og Charles Black. I 1920-årene ble rettighetene solgt til amerikanske interesser, og det blir nå utgitt fra Chicago i USA. Språket følger likevel fremdeles britisk rettskriving.

Artiklene i *Britannica* er skrevet for utdannede voksne lesere, og er skrevet av 19 fulltidsansatte redaktører og over 4 000 ekspertbidragsytere. I 1933 ble *Britannica* det første leksikonet som begynte med «uavbrutt revisjon», det vil si at det stadig ble opptrykt på nytt, og alle artikler oppdateres jevnlig.

Den ellevte utgaven av verket, fra 1911, er ikke lengre beskyttet av opphavsrett, og har blitt digitalisert av blant annet Prosjekt Gutenberg.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Encyclopædia Britannica – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Digitalisert versjon av 1911-utgaven
# Astrobiologi

Det er ikke sikkert at nukleinsyrer er de eneste biomolekylene som kan kode for liv.
**Astrobiologi** (også kalt **eksobiologi**, **xenobiologi** eller **bioastronomi**) er læren om opprinnelsen, evolusjonen, distribusjonen og fremtidig liv i universet. Med andre er det en vanlig brukt betegnelse på studiet av muligheten for liv på andre himmellegemer enn Jorden. Astrobiologien har ennå ikke oppnådd status som egen vitenskap. Den er heller en protovitenskap, en blanding av forskjellige etablerte naturvitenskaper. Dette tverrfaglige fagfeltet omfatter søk etter beboelige miljøer i solsystemet og beboelige planeter utenfor solsystemet, leting etter bevis for prebiotisk kjemi, liv på Mars og andre himmellegemer i solsystemet, samt laboratorie-og feltarbeid knyttet til skapelsen og den tidlige evolusjonen av liv på Jorden. I tillegg gjennomføres det studier av potensialet for liv til å tilpasse seg utfordringene på Jorden og i verdensrommet.

I astrobiologi benyttes fysikk, kjemi, astronomi, biologi, molekylærbiologi, biokjemi, økologi, planetologi, geografi og geologi for å undersøke muligheten for liv i andre verdener og for å hjelpe til med gjenkjenningen av biosfærer som kan være svært forskjellige fra Jordens. Men astrobiologi i seg selv baserer seg på eksisterende vitenskapelige data; gitt mer detaljerte og pålitelige data fra andre deler av universet, kan det teoretiske grunnlaget for biologi, fysikk og kjemi utfordres av astrobiologi. Det florerer mange spekulasjoner i fagfeltet for å gi et helhetsbilde, og astrobiologi fokuserer hovedsakelig på hypoteser som passer godt inn i eksisterende vitenskapelige teorier.

Selve ordet *astrobiologi* betegner en ganske ny protovitenskap som tar for seg livet i sin alminnelighet. Dette innbefatter søket etter liv på fremmede planeter, både innenfor og utenfor solsystemet og søket etter livets opprinnelser på vår egen klode. Selv om astrobiologien selv er en ny disiplin, er enkelte deler av fagfeltet ikke nye i det hele tatt. De første eksperimentene om livets opprinnelse på Jorden ble utført allerede på 1950-tallet. Det mest berømte er Miller-Urey-eksperimentet, som viste at det er lett å fremstille de elementære forbindelsene som trengs for å danne en levende organisme.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Artikkel på SNL
# Mikrobiologi

En agarplate med mikroorganismer.
**Mikrobiologi** er vitenskapen om mikroorganismer, og er en gren av biologien. Mikrobiologer studerer én- og fåcellede organismer som bakterier, arkebakterier og protozoa, samt smittestoffer som ikke tilfredsstiller kravene til å bli definert som levende organismer (som virus, prioner). Faget undersøker mikroorganismenes biokjemi, fysiologi, cellebiologi, økologi og evolusjon. Kliniske aspekter med mikroorganismene, som hvordan vertsorganismer reagerer på dem inngår også.

## Etymologi

Order mikrobiologi stammer fra gresk μικρός [*micros*] = «liten», βιολογία [*biologia*] = «studien av liv».

## Litteratur

* Tronsmo, Arne (2016). *Innføring i mikrobiologi*. Universitetsforlaget. ISBN 9788215025926.
* Madigan, Michael T.; Martinko, John M.; Stahl, David A.; Clark, David P.; Brock, Thomas D. (2012). *Brock Biology of Microorganisms* (13 utg.). Boston, Mass. Pearson. ISBN 032173551X.
* Denyer, Stephen P.; Hodges, Norman; Gorman, Sean P.; Gilmore, Brendan F. (2011). *Hugo and Russell's pharmaceutical microbiology* (8 utg.). Chichester. Wiley-Blackwell. ISBN 9781444330632.

## Eksterne lenker

* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av mikrobiolog
* Norske doktoravhandlinger innen medisinsk mikrobiologi, i fulltekst
* Acta Pathologica, Microbiologica et Immunologica Scandinavica (forskningstidsskrift)
* helsedirektoratet.no Autorisasjon som medisinsk mikrobiolog
* legeforeningen.no Norsk forening for medisinsk mikrobiologi

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Biofysikk

Proteinet kinesin bruker proteindomenedynamikk på nanoskala for å «gå» langs en mikrotubulus.
**Biofysikk** er en tverrfaglig vitenskap som bruker tilnærminger og metoder som tradisjonelt brukes i fysikk for å studere biologiske fenomener. Biofysikk dekker alle skalaer av biologisk organisering, fra molekylær til organisme og populasjoner. Biofysisk forskning deler betydelig overlapping med biokjemi, molekylærbiologi, fysikalsk kjemi, fysiologi, nanoteknologi, bioteknologi, beregningsbiologi, biomekanikk, utviklingsbiologi og systembiologi.

Begrepet biofysikk ble opprinnelig introdusert av Karl Pearson i 1892. Begrepet biofysikk brukes også regelmessig i akademia for å indikere studiet av fysiske størrelser og mengder (eksempelvis elektrisk strøm, temperatur, spenning, entropi) i biologiske systemer. Andre biologiske vitenskaper utfører også forskning på de biofysiske egenskapene til levende organismer, herunder molekylærbiologi, cellebiologi, kjemisk biologi og biokjemi.

Fysiske metoder brukes for å svare på biologisk interessante spørsmål. Biomolekyler som proteiner, DNA og RNA (ribonukleinsyre) kan studeres ved hjelp av spektroskopi. Interaksjoner mellom for eksempel proteiner og biologiske membraner er også et aktivt forskningsområde.

## Se også

* Naturvitenskap

## Referanser

## Litteratur

* Glaser, Roland (2001): *Biophysics* (5. utg.), Springer-Verlag Berlin Heidelberg. ISBN 3-540-67088-2.

## Eksterne lenker

* (en) Biophysics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Biostatistikk

*For automatisk gjenkjennelse av mennesker basert på atferd eller kroppslige egenskaper, se Biometri.*
**Biostatistikk** (et teleskopord av ordene biologi og statistikk, noen ganger referert til som **biometri**) er anvendelsen av statistikk på et bredt spekter av emner innenfor biologi. Vitenskapen om biostatistikk omfatter konstruering av biologiske eksperimenter – særlig innen medisin og jordbruk, innsamling, sammendrag og analyse av data fra disse eksperimentene, samt tolkning av og slutning fra resultatene.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Biostatistics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Kronobiologi

Oversikt over den menneskelige døgnrytme med noen fysiologiske parametere
**Kronobiologi** er et vitenskapelig felt som studerer periodiske (sykliske) fenomener i levende organismer og deres tilpasning til sol- og måne-relaterte rytmer. Disse syklusene er kjent som **biologiske rytmer**.

Kronobiologiske studier omfatter, men er ikke begrenset til, komparativ anatomi, fysiologi, genetikk, molekylærbiologi og organismers adferd.

Den viktigste rytmen i kronobiologi er døgnrytmen, en syklus på ca. 24 timer som viser seg i fysiologiske prosesser i planter og dyr. Andre rytmer, som tidevannsrytmen, spiller også en viktig rolle hos mange organismer.

## Bakgrunn

I 1960 det 25. årlige seminaret i kvantitativ biologi ved Cold Spring Harbor Laboratory i New York handlet om **biologiske klokker**. I tiåra før hadde mange forskere oppdaget døgnrytmer uavhengig av hverandre. Deltakerne var botanikere, entomologer (insektforskere), fysiologerer, økologer, mikrobiologer og atferdsbiologer, evolusjonære biologer og medisinere. Dette møtet grunnla feltet kronobiologi; det var her disse vitenskapskvinner og -menn skjønte at de alle studerte det samme fenomenet. Terminologi og metoder ble heretter samkjørte. De neste åra utviklet det seg to faksjoner, èn ledet av Franz Halberg som ville se på feltet fra en medisinsk synsvinkel og én ledet av Colin Pittendrigh som hadde sin bakgrunn i evolusjonær og økologisk biologi. Pittendrigh ble valgt til leder av *Society for Research in Biological Rhythms* og grunnforskning på allslags organismer, planter som dyr, fulgte.

## Referanser
# Komparativ biologi

Sammenlikning av armknoklene hos flyveøgler, flaggermus og fugler avslører at vingene er bygget etter helt forskjellige prinsipper
**Komparativ biologi** omfatter i videst forstand de grenene av biologien som sammenligner egenskapene til flere arter med hverandre. Dermed faller to store områder under samlebetegnelsen komparativ biologi:

* fylogenetikken, altså rekonstruksjonen av artenes innbyrdes evolusjonære slektskap;
* alle sammenligninger mellom arter – og generaliseringer på tvers av arter.

Det sistnevnte utgjør biologiens nomotetiske del, som vil si den delen av biologien som går utover beskrivelser av ankeltarter og prosesser (idiografisk vitenskap) ved å avlede generelle *regler* eller *lovmessigheter* (slik som naturlover).

Fylogenetikken bruker mao. fellestrekk mellom arter som utgangspunkt for å avlede slektskapsforholdene artene imellom. Sammenligninger av arter gjør på en måte det motsatte: Målet er her å avlede hva som er felles for beslektede arter (dvs. har bare oppstått én gang i deres siste felles stamart) og hva som er forskjellig (dvs. oppstått uavhengig i forskjellige arter). De sistnevnte studiene bruke vanligvis artenes slektskapsforhold som bakteppe. Et eksempel er *komparativ anatomi*, som undersøker hvordan bestemte organsystemer har oppstått i ulike grupper av organismer. Erkjennelsen av at menneskets indre øre er homologt med fiskenes kjeve, er f.eks. resultatet av en slik sammenlignende anatomi mot en fylogenetisk bakgrunn.

Andre bruksområder av såkalte *komparative metoder* er avledningen av lovmessigheter, som f.eks. sammenhengen mellom klima og kroppsstørrelse (som Allens regel og Bergmanns regel). Også slike studier tar vanligvis artenes slektskapsforhold med i betraktning, fordi ulike arter på grunn av deres evolusjonære slektskapsbåndene ikke er uavhengige enheter (for å bruke statistikkens språk). Det er utviklet spesielle metoder («fylogenetisk-komparative metoder») til dette formålet, f.eks. ved å analysere de evolusjonære *endringene* i egenskaper langs artenes stamtre, heller enn egenskapenes verdier i de nålevende artene.

Autoritetsdata
# Cytogenetikk

**Cytogenetikk** er en gren innen genetikken som dreier seg om studiet av strukturen og funksjonen til celler, spesielt kromosomer. Det innebærer rutinemessig G-bånd-karyotyping, annen kromosomanalyse og andre typer molekylær cytogenetikk som for eksempel fluorescerende in situ hybridisering (FISH) og komparativ genomisk hybridisering.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Epigenetikk

**Epigenetikk** er en retning innenfor biologifaget som studerer endringer i genuttrykk eller fenotype som ikke skyldes forandringer i DNA-sekvensen. Epigenetikken studerer hvordan DNA leses og uttrykkes. Flere ulike mekanismer kan aktivere og deaktivere gener, blant annet DNA-metylering og histonmodifisering. En **epigenetisk egenskap** er en stabilt nedarvet fenotype som ikke skyldes forandring i DNA-sekvensen.

Et eksempel på epigenetiske endringer er differensieringen av ulike celletyper i vev og organer når flercellede organismer utvikler seg. Epigenetiske endringer er ofte en del av en naturlig utvikling, men påvirkning fra miljøet kan også føre til slike endringer. Dette antas å være årsaken til at den arvelige sykdommen schizofreni i bare litt under halvparten av tilfellene rammer begge i et par av eneggede tvillinger, selv om de genetisk er identiske. Epigenetiske endringer spiller en stor rolle i aldringsprosessen og er sannsynligvis en viktig årsak til autoimmune sykdommer, diabetes og kreft.

Under utviklingen av kjønnscellene blir som regel epigenetiske endringer fjernet. Det er likevel blitt oppdaget mange eksempler på arvelige epigenetiske endringer, noe som minner om lamarckisme. En studie utført i den nordsvenske byen Överkalix viste at sønnene til menn som hadde sultet i barndommen, hadde lavere sannsynlighet for å utvikle hjerte- og karsykdommer. Hos menn som derimot hadde hatt tilgang på mye mat, hadde de mannlige barnebarna større risiko for å dø av diabetes.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Epigenetics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Hva er epigenetikk? foredrag av Paul E. Grini, BIO-konferansen 2015 (video 30 min)
* Artikler om epigenetikk på forskning.no
# Genomikk

**Genomikk** (fra engelsk *genomics*) er undersøkelse av struktur og funksjon av organismers fullstendige genetiske materiale. Dette omfatter DNA-sekvensering og bredere kartlegging av gener med tanke på funksjon, posisjon på genomet, variasjon og interaksjon. Som regel faller studier av enkeltgener utenfor definisjonen av genomikk, selv om informasjon om enkeltgener gjerne blir anvendt i genomiske undersøkelser.

## Referanser
# Gerontologi

En eldre par i Caçarelhos, Portugal.**Gerontologi** er læren om den friske alderdommen, den medisinske spesialiteten som behandler helse hos gamle mennesker. Er forskjellig fra geriatri som behandler aldersrelaterte sykdommer. Gerontologi er vitenskapen som studerer hvordan og hvorfor individer aldres. Ordet er sammensatt av de greske ordene geron (gamling) og logia (kunnskap). Det er en relativt ung vitenskap, bare omkring 100 år gammel.

Den nordiske gerontologiske foreningen (NGF) antok følgende definisjon av gerontologi: «Gerontologi är läran om åldrandet och studiet av åldersrelaterade förändringar i livsprocesser från uppnådd mognad och till individens död. Gerontologi omfattar basalbiologiska och klinisk–medicinska, humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner.»

De forskningsområdene som i hovedsak konsentrerer seg om den normale aldringsprosessen er den biologiske, psykologiske og sosiale gerontologien.

## Eksterne lenker

* (en) Gerontology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Herpetologi

**Herpetologi** (gresk ἑρπετόν [*herpeton*] = «krypdyr») er læren om (amfibier og) krypdyr, og utgjør dermed en gren av zoologien.

Amfibiene omfatter frosker, padder og salamandere. Krypdyrene (reptilene) omfatter slanger, øgler (firfisle og stålorm), skilpadder, krokodiller og broøgler (tuatara).

**Herptiler** er en fellesbetegnelse på amfibier og krypdyr.

## Noen kjente herpetologer

* Austin Stevens
* Steve Irwin
* Jeff Corwin

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Histologi

Histologisk skive av hjernebarken, farget rosa.
**Histologi** er et medisinsk uttrykk fra gresk, og betyr *vevslære*. Det er den disiplin som befatter seg med anatomiske studier av vev i mikroskopet.

I histologien er det vanlig å preparere vevet gjennom fiksering og innstøping. Det brukes en mikrotom for å skjære tynne skiver som er om lag et cellelag tykt. Deretter farges preparatene med forskjellige pigmenter. Et veldig vanlig pigmentvalg er hematoksylin. I tillegg brukes ofte eosin og syrefuksin. Patologer leser av preparatene under et mikroskop der man kan se forandringer i vevet.

Det skilles mellom fire hovedtyper av vev:

* Nervevev -som kan danne og lede elektriske signaler (nerveimpulser).
* Epitelvev -som dekker og beskytter overflater, danner og skiller ut nyttige stoffer. F.eks. hud og slimhinner.
* Bindevev -f.eks. bein, brusk og blod.
* Muskelvev -f.eks. glatt og stripet muskulatur

## Litteratur

* Eskeland, Trond (1972). *Celler og vev: den mikroskopiske bygning av menneskeorganismen og trekk av dens funksjon*. Oslo: Universitetsforl. s. 9. ISBN 8200022579.

## Eksterne lenker

* (en) Histology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Humanbiologi

**Humanbiologi** er læren om hvordan menneskekroppen er oppbygd og fungerer. Emnet omfatter alle aspekter ved menneskeorganismen, inkludert genetikk, økologi, anatomi og fysiologi, antropologi og ernæring. Humanbiologi er nært beslektet med andre biologiske fagområder som medisin, primatbiologi og biologisk antropologi.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.