# Blomsterstand

En **blomsterstand** (latin: inflorescens) er en samling av blomster i et avgrenset område på en plante. I botanikken har man beskrevet mange ulike typer ved å studere blomsterstandens vekstform og måten blomstene er arrangert på. Skillet mellom noen av de ulike typene kan være vanskelig å trekke. Blomsterstandstyper har stor betydning i bestemmelse av planter og i forståelse av planters evolusjon.

## Beskrivelser av forskjellige typer

Engsmelle (*Silene vulgaris*) er et eksempel på én av mange typer cymøse blomsterstander, med lukket vekst (*sympodial*). De har vanligvis et navn som inneholder «kvast».
Når man skal beskrive ulike blomsterstander tas det utgangspunkt i utseendet, formen, forgreningsmønster og vekst.

Revebjelle (*Digitalis purpurea*) har en klase, kjennetegnet av åpen vekst (*racemøs*), og uten grener (*monopodial*). Enkeltblomstene er *stilket*.
Veksten hos en plante foregår hovedsakelig i skuddspissene. I beskrivelsen av blomsterstander er det vanlig å dele dem inn i kategoriene *åpen vekst*, eller lukket vekst. Inndeling av ulike typer blomsterstander gjøres ofte etter disse to vekstformene.

At en blomsterakse har åpen vekst vil si at delingsvevet i skuddspissen fortsetter å dele seg, slik at veksten fortsetter uhindret i enden av aksen. *Klase*, som også kalles *racemus* på fagspråket, er et eksempel på en blomsterstand med åpen vekst.

Det motsatte av en slik vekstform er det som kalles *lukket vekst*, hvor skuddspissen danner en blomst på enden av skuddet og delingsvevet i skuddspissen forhindres i å gi videre vekst. Veksten fortsetter sideskudd og det dukker opp nye blomster, eller blomsterakser nedenfor blomsten som har blitt dannet som en avslutning på hovedskuddet. *Kvast* er et eksempel på en blomsterstand med lukket vekst.

Man kan også skille mellom enkle og sammensatte blomsterstander. Når alle blomstene tilhører samme hovedakse kaller man det en *enkel blomsterstand*. En *sammensatt blomsterstand* består av flere blomsterbærende grener med et repeterende forgreningsmønster. Et eksempel er det som kalles en *topp*, eller en *risle*. De består av en klase som bærer nye klaser.

Blomstene sitter ikke alltid på en stilk (*pedicel* ). *Sittende blomster* sitter mer eller mindre uten stilk, rett på blomsteraksen (*pedunkel* ).

## Blomsterstander

Her følger en oversikt over utbredte blomsterstandstyper basert på ulike kilder.

* Klase
* Aks
* Rakle
* Halvskjerm
* Dobbeltskjerm
* Skjerm
* Kolbe
* Hode
* Skrue
* Sikk-sakk-kvast
* Korg
* Topp
* Dobbeltkvast
* Nøste
* Kvast
* Krans

### Racemøse

#### Klase

(latin: *racemus* og engelsk: *raceme*) En klase er en blomsterstand med en ugrenet hovedakse, åpen vekst, og stilkete blomster som vokser ut fra siden av et vekstpunkt på enden av hovedaksen. Finnes hos jordrøyk, lupin, vaniljerot, gullregnslekta, revebjelle, ugrasklokke, fjæresauløk, rome og andre.

#### Aks

Aks *spica*, blomster uten stilk på en enkelt midtakse.

#### Halvskjerm

Halvskjerm *corymbus*, (kan også være cymøs), kjennetegnes ved at blomsterstilkene har forskjellig lengde, slik at blomstene danner et plan.

#### Hode

Hode, *capitulum*, *anthodium*, en kort midtakse som får blomstene til å forme et hode.

#### Kurv

Kurv, korg, *capitulum*, en kort akse som ligger mer eller mindre vannrett som en skive, danner en såkalt «falsk blomst» siden blomsterstanden simulerer en enkelt blomst.

#### Kolbe

Kolbe, *spadix*, en kompakt blomsterstand der som ligner på et aks, men der blomstene sitter på en oppsvulma midtakse.

#### Rakle

Rakle, *amentum*, som oftest hengende, ligner et aks.

#### Skjerm

En skjerm (*umbella*) er en blomsterstand der blomstene sitter på flere omtrent like lange blomsterstilker som går ut fra samme punkt på stengelen. Under en skjerm kan det sitte en form for støtteblader, høyblader kalt svøpblad eller sveipblad.

#### Dobbeltskjerm

Dobbeltskjermer er vanlig i skjermplantefamilien og består av en storskjerm som bærer småskjermer med blomster. Blomsterstilkene og skjermstilkene kalles skjermstråler eller bare stråler.

#### Topp

Topp, risle, *panicula*, sammensatt blomsterstand der hovedskuddet ved hver forgreining dominerer over sidegreinene som bærer småaks, eller klaser. En sterkt sammentrukket topp kalles thyrse, *thyrsus*.

### Cymøse

* Kvast, *cyma* , hovedaksen ender i en blomst, slik at veksten fortsetter i sideskudd.
	+ Dobbelkvast, gaffelkvast, *dichasium*,
	+ Skjermkvast, *pleiochasium*
	+ Sigd, *drepanium* (hos enfrøbladete)
	+ Skrue, *bostryx*, hver forgrening skjer på samme side.
	+ Vifte, *rhipidium*,
	+ Sikk-sakk-kvast, *cincinnum*, svikkel, forgreningene veksler ved å vokse fra hver sin side, annenhver gang.
	+ Nøste *glomerulus*
	+ Krans, tre eller flere blomster omkring stengelen i samme høyde. En verticillaster, *verticillus*, ligner en krans, men består i virkeligheten av to tette kvaster av blomster på hver side av stengelen.

## Blomsterdiagram

* Aks
* Kolbe
* Hode
* Kurv
* Klase
* Topp
* Ensidig skrue-kvast
* Ensidig, sikksakk-kvast
* Tosidig kvast
* Skjerm
* Dobbeltskjerm
* Halvskjerm

## Fotnoter

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Inflorescence – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Inflorescence – galleri av bilder, video eller lyd på Commons