Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aktinobakterier

| Aktinobakterier
 |
| --- |
| *Actinomyces israelii* |
| Nomenklatur |
| Actinobacteria, Actinomycetes Stackebrandt, Rainey & Ward-Rainey, 1997 |
| Populærnavn |
| aktinobakterier |
| Hører til |
| bakterier, liv |
| Økologi
 |
| Habitat
 | jord, karstlandskap
 |
| Utbredelse
 | hele jorden
 |
| Inndelt i |
| * Acidimicrobidae
* Actinobacteridae
* Coriobacteridae
* Rubrobacteridae
* Sphaerobacteridae
 |

**Actinobacteria** eller **actinomycetes** er en gruppe av gram-positive bakterier med høy G+C andel. De er noen av de vanligste bakteriene i jordsmonnet og bakteriene spiller en avgjørende rolle i dekomponenering av organisk materialer, slik som cellulose og kitin. De spiller dermed også en vital rolle i organiske stoffers resirkulering og karbonsyklusen. På den måten blir det dannet humus, samtidig med at jordbunnen får tilført næringsstoffer. Andre aktinobakterier lever i planter og dyr, og mellom disse finnes det enkelte som fremkaller sykdommer. *Mycobacterium tuberculosis* er en slik aktinobakterie.

Aktinobakterienes evne til å leve i miljøer med lavt innhold av føde og deres mulighet til å fordøye lignin (bestanddel i organisk materiale som vanligvis ikke kan omsettes av jordbakteriene), har gjort dem til den dominerende livsformen i karstlandskapets huler. Der overlever de på variert mengde føde, som blir skylt ned fra overflaten. Aktinobakterienes kolonier kan ses på som små (1–10 mm), gule eller hvite, runde kolonier som oftest finnes på de høyeste delene av huleveggene. Med andre ord, over høyeste vannstand.

Noen aktinobakterier danner forgreinede trådvev som ligner mycelier hos sopper. Disse har gitt opphav til navnet strålesopp på noen medlemmer i denne gruppa, blant annet arter i slekta *Actinomyces*. En sykdom (aktinomykose) forårsaket av disse bakteriene, har også vært kalt strålesopp. Men aktinobakteriene er ikke nært beslekta med sopp som jo er eukaryote organismer.

De fleste arter er aerobe, men noen få (som *Actinomyces israelii*), kan leve under anaerobe forhold. Slekta *Frankia* lever også anaerobt i rotknoller hos ulike planter hvor de utfører nitrogenfiksering, liknende de mer velkjente eksemplene hos erteblomstfamiliens medlemmer. Planter som har symbiose med *Frankia* inkluderer pors, or og tindved.

Til forskjell fra gruppen *Firmicutes*, som er en annen hovedgruppe av gram-positive bakterier, har aktinobakteriene DNA. Noen av aktinobakteriene danner også sporer, som sendes ut i omgivelsene.

## Arter (utvalg)

* Leprabasill, *Mycobacterium leprae*
* *Mycobacterium tuberculosis*

## Eksterne lenker

* (en) *Aktinobakterier* hos NCBI

* (en) *Kategori:Actinomycetota* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Actinomycetota* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Prioner

Mikroskopiske «hull» er karakteristisk for vev utsatt for prioner  Foto: Dr. Al Jenny
**Prioner** (PrPc) er smittestoffer bestående kun av proteiner som kan forårsake sykdommer som kugalskap hos storfe, skrantesyke hos hjortedyr og Creutzfeldt-Jakobs sykdom hos mennesker.

Prioner er proteiner som forvandles. De trenger ikke arvestoff for å gi infeksjoner, som andre smittestoffer. Prioner finnes i kroppen til både mennesker og dyr, og hjelper stamcellene. Noen ganger forekommer de i avvikende foldet versjon (PrPsc). Den unormale tilstanden smitter over til andre celler, og slik kan genfeilen spre seg fra individ til individ. PrPsc tåler UV-stråling, høye temperaturer, og kan ikke brytes ned av enzymer. PrPsc dreper nerveceller og ødelegger vevet i hjernen.

## PrPc-relaterte sykdommer

* Skrapesyke
* Kugalskap
* Skrantesyke (CWD)
* Creutzfeldt-Jakobs sykdom (CJD)
* vCJD
* Kuru
* Gerstmann-Strässler-Scheinkers sykdom (GSS)
* Dødelig familiær søvnløshet

## Referanser

## Eksterne lenker

* Hva er prionsykdommer? - artikkel fra forskning.no 2.7.07
* (no) Forskning.no - Prioner - artikkel fra 30.5.02
* (no) Forskning.no - Prionsykdommene - artikkel fra 30.5.02
* (en) Nature News - Prions give boost to stem cells
# Nukleinsyre

Skjematisk framstilling av nukleinsyrene RNA og DNA.
**Nukleinsyrer** er polymerer som er spesialiserte for å lagre, overføre og bruke genetisk informasjon. Det finnes to typer nukleinsyrer, DNA (deoksyribonukleinsyre) og RNA (ribonukleinsyre). Nukleinsyrer er en særdeles viktig organisk molekylgruppe fordi det er en del av de levende organismenes arvestoff.

## Oppbygging

En nukleinsyre er bygget opp av nukleotider som består av en pentose, en organisk base og en fosfatgruppe. Ryggen på en nukleinsyre består av en binding mellom en fosfatgruppe og neste pentose. Denne bindingen er en fosfodiesterbinding, og denne skjer mellom det 5. karbonatomet i en pentose og det 3. karbonatomet i neste pentose. Retningen på en nukleinsyre kan derfor angis.

## Litteratur

* Grønlien, Ryvarden, Tandberg (2008). *Bi 2, grunnbok*. Gyldendal undervisning. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)

## Eksterne lenker

* (en) Nucleic acids – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Prokaryoter

| Prokaryoter
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| tradisjonelt kalt «Prokaryotae»
 |
| Klassifikasjon |
| Inndelt i |
|
I tradisjonell systematikk var prokaryoter en parafyletisk samling av de følgende gruppene:
* arkebakterier
* (ekte) bakterier
 |

**Prokaryoter** eller **Monera** (*bakterier i vid forstand*) er éncellede organismer. Prokaryotene kan deles inn i ekte bakterier og arkebakterier, og utgjør de enkleste levende organismene på jorda. Noe som skiller dem fra andre organismer er at de mangler cellekjerne. Navnet er fra gresk med stavelsen προ, *pro*, som betyr «før» og κάρυον, *karyon*, som betyr «nøttekjerne». Foruten å mangle cellekjerne skiller de seg fra eukaryotene ved at de ikke har andre organeller enn ribosomer. I likhet med planteceller har prokaryotene cellevegg. Arvestoffet, DNA, er i motsetning til eukaryote celler, ikke samlet i kromosomer, men består av et enkelt DNA-molekyl, som ligger løst i cytoplasmaet. Mange prokaryoter danner kolonier.

## Prokaryotenes plassering

Prokaryoter regnes innenfor dagens systematikk som samlebetegnelse for to av tre hovedgrupper av levende organismer, hvor bakterier og arkebakterier utgjør prokaryotene, og den tredje gruppen av eukaryoter siden gir opphav til protister, planter, sopp og dyr. En del forskning godkjenner ikke splitten mellom arkebakterier og ekte bakterier som egne «riker», og foretrekker å operere med en enkelt bakterierike: Monera.

I tradisjonell systematikk er disse fem-seks gruppene ofte omtalt som «rikene» av liv innenfor biologien. det gir eukaryotene status som opphav for fire distinkte hovedgrupper (riker) i systematikken:

* Prokaryoter:
	+ Bakterier *(Bacteria, Eubacteria)*
	+ Arkebakterier *(Archaea)*
* Eukaryoter:
	+ Protister *(Protista)*
	+ Planteriket *(Plantae)*
	+ Soppriket *(Fungi)*
	+ Dyreriket *(Animalia)*

## Historisk utforskning

Bakteriene har vært kjent siden midten av 1800-tallet. Ernst Haeckel foreslo i 1866 å samle de minste organismene i et eget rike han kalte Monera. I 1925 oppdaget Edouard Chatton at gruppen manglet cellekjerne. Han gav dem navnet Procaryota. I 1977 oppdaget Carl Woese på grunnlag av studier av ribosomal RNA at prokaryoter ikke er noen naturlig gruppe: De består av arkebakterier og bakterier, hvorav de førstnevnte har ribosomer som tilsvarer eukaryotenes, og antyder at arkebakteriene er nærmere beslektet med eukaryotene enn med bakteriene. Eukaryotene er ikke direkte etterkommere etter arkebakterier, men komposittorgansimer som består av (deler av) både arkebakterier og ekte bakterier. Organellene mitokondrier og kloroplaster har eget DNA, som er bygget slik som bakterie-DNA, mens ribosomer og cellekjernens DNA likner det man finner hos arkebakteriene. Man regner derfor med at de eukaryote organismene har blitt til ved endosymbiose mellom en arkebakterie og flere typer ekte bakterier.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *prokaryoter* hos Fossilworks

* (en) *Kategori:Procaryota* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Prokaryota* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Protozo

**Protozoer** er encellede eukaryoter uten cellevegg med i alt ca. 60 000 kjente arter, men mange er ennå ukjente. Eksempler på protozoer er amøber, flagellater, ciliater og sporozoer. I moderne inndeling regnes protozoer til et eget rike, protister, sammen med alger og slimsopper.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Bevaringsbiologi

**Bevaringsbiologi** er vitenskapen som undersøker trusler mot det biologiske mangfoldet, og måter å møte disse truslene på. Som sådan er bevaringsbiologi en tverrfaglig disiplin, som hovedsakelig baserer seg på den biologiske delgrenen økologi, men overlapper med andre biologiske (genetikk, etologi, fylogenetikk, taksonomi) og ikke-biologiske (økonomi, sosiologi, geografi, etikk) forskningsfelt samt naturforvaltning.

## Bevaringsbiologiske forskningsfelt

Noen av spørsmålene som bevaringsbiologien forsøker å besvare er:

* Hva er sårbarheten til en populasjon (dvs. sannsynligheten for at populasjonen dør ut innen et gitt tidsintervall)?
* Hvor stor må en populasjon være for å unngå utdøing?
* Hvor stor må en populasjons genetiske variabilitet være for å unngå innavlsdepresjon?
* Hvor stort areal trenger en populasjon for å unngå utdøing?
* Hvilke demografiske, økologiske eller andre egenskaper ved en art gjør den sårbar for utdøing?
* Hvilke antropogene eller andre påvirkninger utenfra gjør en art sårbar for utdøing?
* Hvordan kan arter prioriteres ut fra sin sårbarhet? (jf. rødliste)
* Hordan kan områder prioriteres som verneområder?
* Hvilke arter fungerer som nøkkelarter?
* Hvilken konsekvens har det for andre arter hvis nøkkelarten forsvinner?

## Eksterne lenker

* Society for Conservation Biologi (engelsk)

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Artsbeskrivelse

**Artsbeskrivelse** er en vitenskapelig beskrivelse av en plante- eller dyreart. Den skal være gjennomført etter fastsatte regler, og inneholde en beskrivelse av artens ytre utseende, funnsted,
særtrekk og levevis med mer. Alle nye arter må beskrives i en trykt publikasjon for å være gyldig.

En artsbeskrivelse inneholder:

* Alle arter skal ha et vitenskapelig navn med to ledd, et *slektsnavn* og et *artsnavn* (artsepitet).
* Alle nye arter må beskrives i en trykt publikasjon med angivelser av diagnostiske egenskaper, funnsted, en generell beskrivelse med mere. I botanikken må publikasjonen inneholde en *diagnose* (beskrivelse) skrevet på latin.
* Alle beskrivelser av nye arter skal angi en type, det vil si et konservert eksemplar, som oppbevares på et angitt sted (vanligvis en naturhistorisk samling ved et museum), slik at det kan undersøkes av andre systematikere.
* Alle arter klassifiseres etter evolusjonært slektskap. Det blir også klassifisert i høyere biologiske kategorier som *orden* og *familie*.

## Historie

Helt fra Platon) har det vært vanlig å tilordne planter og dyr til slekter og arter. På 1700-tallet hadde systematikken en oppblomstring, som skyldtes både opplysningstidens større vitenskapelige aktivitet, men og like mye kolonitidens oppdagelsesreiser i de nye kontinentene. Det ble beskrevet så mange nye arter at også antallet av kjente slekter ble svært uoversiktlig.

Carl von Linné hadde stor betydning for den biologiske systematikken. Linné innførte i 1753 den *binomiale nomenklaturen* for arter, altså artsnavn som består av nøyaktig to ledd, og han rakk å publisere beskrivelser over samtlige organismer som da var kjente, 4 400 dyrearter og 7 700 plantearter. I tillegg til å beskrive artene, klassifiserte han dem og ga dem dermed en fast plass i det biologiske systemet.

## Synonymer

De fleste plante- og dyrearter har vært beskrevet flere ganger, av ulike botanikere eller zoologer. Og en art kan derfor finnes med flere ulike vitenskapelige navn, synonymer. Ved senere revisjon og gjennomgang er det navnet brukt i den eldste beskrivelsen som blir gyldig navn for arten.

## Referanser
# Fykologi

**Fykologi** er læren om alger. En som forsker på alger kalles en **fykolog**. Begrepet kommer fra gresk *fykos* («alge, sjøgress, tang») og *logos* («lære»).

Fykologi er et fagområde innenfor biologi, og regnes ofte som en undergren av botanikken.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Mykologi

En sopp
*Soppenes* inndeling: se sopper.
**Mykologi** (fra det greske ordet for sopp, μύκης, *mukēs*) er læren om sopper, og utgjør dermed ett av biologiens fagområder. Ordet *mykes* har en forklaring: Ifølge et gresk sagn grunnla den greske helt Persevs byen Mykene på det sted der han styrket seg med vann som hadde samlet seg nede i en sopphatt.

I og med at sopp tidligere ble regnet blant plantene, var også mykologien en del av botanikken. Nå ser mykologer stort sett på sitt fagfelt som en egen biologisk disiplin. En fagperson på mykologi kalles for en **mykolog**. Ofte inkluderes også studiet av lav (lichenologi) i mykologien. Mykologi overlapper ofte faget mikrobiologi. Blant pionerene innen mykologi regnes Elias Fries, Christiaan Hendrik Persoon, Anton de Bary, Oscar Brefeld og Lewis David von Schweinitz.

Innen vinlegging og ølbrygging er mykologi et viktig fagfelt for fremstilling og analyse av ulike gjærtyper.

## Eksterne lenker

* (en) Mycology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av mykolog Arkivert 3. november 2009 hos Wayback Machine.
# DNA-sekvens

**DNA-sekvens** er rekkefølgen av nukleotider i et DNA eller RNA-molekyl. De ulike nukleotidene (guanin, adenin, cytosin, tymin og uracil) betegnes med ulike bokstaver: G, A, C og T i DNA og G, A, C og U i RNA.

## Se også

* DNA-sekvensering

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Autor

**Autor** er innen biologien en angivelse av hvem som har publisert et navn på et takson.

Autor betegner den eller de som først har brukt nettopp dette navnet og publisert det på korrekt måte. I utgangspunktet brukes etternavn som autornavn, men vanlig forekommende navn forkortes gjerne. Således forkortes Linné som oftest til «L.», og i botanikken finnes det et system for forkortelser.

Innen den biologiske nomenklaturen angis blant annet regler for hvordan autor skal angis.

## Se også

* Nomenklatur (om autorer)
* Liste over zoologiske autornavn
* Liste over botaniske og mykologiske autornavn
* Liste over ornitologiske autornavn

## Referanser

Autoritetsdata
# Bayesisk inferens

**Bayesisk inferens** er en metode for statistisk inferens hvor Bayes’ teorem brukes for å oppdatere sannsynligheten for en hypotese etterhvert som flere bevis eller informasjon blir tilgjengelig. Bayesisk inferens er en viktig teknikk i statistikk, og spesielt i matematisk statistikk. Bayesisk oppdatering er særlig viktig i dynamisk analyse av en sekvens med data. Bayesisk inferens anvendes i mange aktiviteter, deriblant naturvitenskap, ingeniørvitenskap, filosofi, medisin, sport og rettsvitenskap. I filosofien til beslutningsteori, er bayesisk inferens nært beslektet med subjektiv sannsynlighet («bayesisk sannsynlighet»).

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Klassifikasjon

**Klassifikasjon** er en aktivitet der objekter blir tilordnet noen allerede eksisterende klasser eller kategorier. Dette er noe annet enn oppgaven der selve klassene blir etablert (for eksempel ved klyngeanalyse). Eksempler inkluderer diagnostiske tester, identifikasjon av spam og beslutning om hvorvidt man skal gi noen førerkort.

I tillegg til "kategori" inkluderer synonymer for "klasse" også "type", "art", "former", "orden", "konsept", "takson", "gruppe", "indentifikasjon" og "divisjon".

Ordet "klassifikasjon" (og dets synonymer) kan ha en av flere relaterte betydninger. Det kan omfattte både klassifikasjon og opprettelse av klasser, som for eksempel i "oppgaven med å kategorisere sider på Wikipedia"; denne aktiviteten er listet under taksonomi. Det kan referere eksklusivt til det underliggende skjemaet med klasser (som ellers kan kalles en taksonomi). Eller det kan referere til etiketten gitt til et objekt av klassifisereren.

Klassifikasjon er en del av mange forskjellige typer aktiviteter og studeres fra mange vinkler, deriblant medisin, filosofi, juss, antropologi, biologi, taksonomi, kognisjon, kommunikasjon, kunnskapsorganisasjon, psykologi, statistikk, maskinlæring, økonomi og matematikk.

## Betydninger

Ordet har flere spesialiserte betydninger som er avledet av denne grunnbetydningen:

* Biologisk klassifikasjon
* Brannklassifisering
* Fasettert klassifikasjon, klassifikasjon innen arkivvitenskap
* Hotellklassifisering
* JEL-klassifisering, et system for systematisk klassifisering av artikler i samfunnsøkonomi etter emne
* Klassifikasjon (bibliotekvitenskap)
* Klassifikasjon (filosofi)
* Klassifikasjon (helsevitenskap)
* Klassifisering (paralympisk svømming)
* Klassifisering av musikkinstrumenter
* Klassifisering av sykkelritt
* Risikoklassifisering
* Tekstklassifisering, klassifikasjon innen informasjonsvitenskap
* Klassifikasjon innen skipsfart, se klassifikasjonsselskap

## Se også

* Stjerne (klassifisering)
* Taksonomi, navnsetting av systematiske enheter, opprinnelig systematikk i biologien (systematisk inndeling av planter og dyr)
* Typologi, typelære

## Referanser
# Klyngeanalyse

Klyngeanalyse av data som har resultert i tre klynger på et euklidiskt plan.
Innenfor datavitenskap og statistikk innebærer **klyngeanalyse** gruppering av data i delmengder kalt klynger. Andre ord for klyngeanalyse er **kløsteranalyse** eller **klusteranalyse** (fra engelsk *cluster analysis*). Klyngeanalyse refererer ikke til en enkelt algoritme, men er et samlenavn for analysemetoden. Klyngeanalyse er en type maskininlæing som er vanlig innenfor statistikk, informationsutvinning, mønstergjenkjenning, bildeanalyse, informasjonssøk og bioinformatikk. Teknikken skiller seg ifra klassifisering ved at klassene ikke er kjent på forhånd ved klyngeanalyse.

Klyngeanalyse gjennomføres ved at man definerer en avstandsfunksjon ut ifra de attributtene som beskriver et element. Deretter beregnes avstandene, hvilket muliggjør visualisering i eksempelvis 2D eller 3D. I så måte vises likheter mellom elementene i en klynge basert på attributtene. Gjennom kombinasjonen av moderne regnekraft og det menneskelige øyets evne til å oppdage avvikende element er klyngeanalyse et kraftig analyseverktøy.
# Incertae sedis

**Incertae sedis** (forkortet *inc. sed*, latin, genitiv av *incerta sedes*, «usikker posisjon») er en betegnelse som brukes i biologisk systematikk, når en vet at en art eller gruppe er gyldig, men er usikker på hvordan den er beslektet med andre grupper.

## Referanser

Autoritetsdata
# Mengdelære

**Mengdelære** er den matematiske teorien om mengder, som representerer samlinger av abstrakte objekter. Den omfatter hverdagslige begreper som barn arbeider med i barneskolen, om samlinger av objekter, og elementene i og medlemskap i, slike samlinger. I det meste av moderne matematisk formalisme, er mengdelære språket som brukes for å beskrive matematiske objekter. Det er (sammen med logikk og predikatkalkulus) et av de aksiomatiske grunnlag for matematikk, som gjør at matematiske objekter kan konstrueres formelt fra de udefinerte termene "mengde" og "element i mengde". Den er selv en gren av matematikken og et aktivt felt for matematisk forskning.

I naiv mengdelære er mengder introdusert og forstått ved hjelp av begrepet mengder som samlinger av objekter sett på som et hele.

I aksiomatisk mengdelære, blir begrepene mengde og element i mengde definert indirekte ved først å postulere visse aksiomer som spesifiserer deres egenskaper. I denne versjonen er mengder og elementer fundamentale begreper som punkt og linje i euklidsk geometri, og er ikke selv direkte definert.

## Se også

* Delmengde
* Overmengde

## Eksterne lenker

* (en) Set theory – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Set theory – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Taksonomi

**Taksonomi** er anvendelsen av og læren om klassifisering. Begrepet brukes i en rekke vitenskapelige fagområder.

* Innen biologi er taksonomi enten synonymt med systematikk, eller om én av systematikkens delgrener, nemlig det å dele ut kategorier til grupper av organismer. Klassifisering av organismer gjøres i *taxa*, det vil si domene, rike, klasse, slekt, familie, art, underart, etc.

* Innen lingvistisk strukturalisme er taksonomi en retning som legger vekt på segmentering og klassifikasjon av språklige data. Se også Blooms taksonomi.
* Innen Informasjonsarkitektur anvendes uttrykket taksonomi om klassifisering av informasjon, men skiller seg ut ved at sluttbrukernes behov eller de forretningsmessige målene med løsningen også blir tatt hensyn til når informasjonen skal klassifiseres. Se også Taksonomi for søkemotorer

## Se også

* Klassifikasjon, inndeling i bestemte klasser, grupper eller kategorier
* Typologi, typelære

## Fotnoter

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Taxonomy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons