Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Leppeblomstfamilien

| Leppeblomstfamilien
 |
| --- |
| Guldå (*Galeopsis speciosa*)
 |
| Nomenklatur |
| Lamiaceae Martinov |
| Synonymi |
| Labiatae |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planteriket  |
| Divisjon | Karplanter  |
| Klasse | Blomsterplanter  |
| Orden | Lamiales  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 3500
 |
| Habitat
 | de fleste miljøer
 |
| Utbredelse
 | nesten hele verden
 |
| Inndelt i |
|
Se artikkelteksten
 |

**Leppeblomstfamilien** er en plantefamilie som omfatter mange velkjente krydderurter, som mynte, bergmynte (oregano), rosmarin, basilikum, sar, timian, salvie og isop.

## Bruk

Artene i leppeblomstfamilien er ofte rike på eteriske oljer. Lavendel, peppermynte, bergmynte og andre avgir aromatiske dufter som brukes i parfyme.

Olje av urten patchouli er et annet eksempel. Den eteriske oljen brukes som base i omkring en tredjedel av alle parfymerte dufter. Duften brukes i såpe, løsemidler, deodoranter og kosmetiske produkter, og var utbredt blant hippiene på 60-tallet.

## Kjente slekter

Familien omfatter omkring 225 planteslekter. Under er noen utvalgte listet opp.

* *Agastache*
	+ Anisisop (*Agastache foeniculum*)
	+ Koreamynte (*Agastache rugosa*)
* Spragle (*Coleus*)
* Dåslekta (*Galeopsis*)
* Korsknappslekta (*Glechoma*)
	+ Korsknapp (*Glechoma hederacea*)
* Isop (*Hyssopus*)
* *Lamium*
	+ Dauvnesle (*Lamium album*)
* Lavendel (*Lavandula*)
* Løveøre (*Leonotis*)
* Melisse (*Melissa*)
* Mynte (*Mentha*)
* Kattemynteslekta (*Nepeta*)
	+ Kattemynte (*Nepeta cataria*)
* Basilikum (*Ocimum basilicum*)
* Bergmynte (*Origanum* *vulgare*)
* *Pogostemon*
	+ Patchouli (*Pogostemon cablin*)
* Rosmarin (*Rosmarinus*)
* Salvie (*Salvia*)
* Sar (*Satureja*)
* Svinerot (*Stachys*)
	+ Lammeøre (*Stachys byzantina*)
	+ Prydbetonie (*Stachys macrantha*)
	+ Legebetonie (*Stachys officinalis*)
	+ Skogsvinerot (*Stachys sylvatica*)
* Timian (*Thymus*)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Leppeblomstfamilien* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Leppeblomstfamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *Leppeblomstfamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Leppeblomstfamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *Leppeblomstfamilien* hos Dyntaxa

* (en) *Leppeblomstfamilien* hos ITIS

* (en) *Leppeblomstfamilien* hos NCBI

* (en) *Leppeblomstfamilien* hos The International Plant Names Index

* (en) *Leppeblomstfamilien* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Lamiaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Lamiaceae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Huerteales

| Huerteales
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Huerteales Doweld |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | karplanter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | egentlige tofrøbladete planter  |
| Gruppe | rosider  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 24
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Mellom- og Sør-Amerika, Afrika, Asia, Oseania
 |
| Inndelt i |
|
se teksten
 |

**Huerteales** er en planteorden. Artene er busker og trær med en svært spredt utbredelse. Ordenen består av fire familier og 24 eller 25 arter.

Sammen med blant annet korsblomstordenen og kattostordenen tilhører Huerteales malvidene, som er en delgruppe av rosidene. Ordenen ble beskrevet i 2001. Artene ble tidligere regnet til ulike grupper, som spolebuskfamilien, Flacourtiaceae og blærenøttfamilien. Etter at genetiske studier ble tatt i bruk, oppdaget man at de hører sammen i en gruppe.

## Delgrupper

* Familie Gerrardinaceae
	+ *Gerrardina* – 2 arter i østlige og sørlige Afrika
* Familie Petenaeaceae
	+ *Petenaea cordata* – 1 art i Mellom-Amerika
* Familie Tapisciaceae
	+ *Tapiscia* – 1–2 arter i Kina
	+ *Huertea* – 4 arter i Mellom- og Sør-Amerika
* Familie Dipentodontaceae
	+ *Dipentodon sinicus*  – 1 art i Sør-Kina og Sørøst-Asia
	+ *Perrottetia* – 15 arter fra Kina gjennom Sørøst-Asia til nordøstlige Australia, Hawaii, Mexico til Bolivia

## Litteratur

* The Angiosperm Phylogeny Group IV (2016). «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG IV». *Botanical Journal of the Linnean Society*. 181: 1-20. doi:10.1111/boj.12385. Sammendrag.
* «Huerteales». APWEbsite. Besøkt 30. desember 2019.
* A. Worberg m.fl. (2009). «Huerteales sister to Brassicales plus Malvales, and newly circumscribed to include *Dipentodon*, *Gerrardina*, *Huertea*, *Perrottetia*, and *Tapiscia*». *Taxon*. 58 (2): 468–478. ISSN 1996-8175. doi:10.1002/tax.582012.

## Eksterne lenker

* (en) *Huerteales* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Huerteales* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Huerteales* hos Artsdatabanken

* (en) *Huerteales* hos Fossilworks

* (en) *Huerteales* hos ITIS

* (en) *Huerteales* hos NCBI

* (en) *Huerteales* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Huerteales* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Huerteales* – detaljert informasjon på Wikispecies

Autoritetsdata
# Alba (geologi)

**Alba** er en geologisk alder i perioden kritt og æraen mesozoikum, og omfatter tiden fra ca 113,0 til 110,5 millioner år siden. Alba kommer etter apt og etterfølges av cenoman. Alba-etasjen ble først foreslått i 1842 av Alcide d'Orbigny.[*trenger referanse*]

## Referanser
# Saponin

Kjemisk struktur hos saponinet solanin.
**Saponiner** er en gruppe kompliserte glykosider som forekommer i planter. Når de løses i vann, skummer de som såpe. Hvis de blir injisert i blodet, har de en kraftig hemolytisk virkning.

## Kilder

* «Saponiner». *Store norske leksikon*. Besøkt 12. mars 2016.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sivfamilien

| Sivfamilien
 |
| --- |
| Storfrytle, *Luzula sylvatica* |
| Nomenklatur |
| Juncaceae Juss. |
| Populærnavn |
| sivfamilien |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | karplanter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | enfrøbladete planter  |
| Gruppe | commelinider  |
| Orden | grasordenen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 440
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * *Distichia*
* siv (*Juncus*)
* frytle (*Luzula*)
* *Marsippospermum*
* *Oreojuncus*
* *Oxychloë*
* *Rostkovia*
 |

**Sivfamilien** er en plantefamilie som omfatter sju eller åtte slekter. I Norge vokser ca. 20 arter av siv og sju arter av frytle. Disse to slektene har en kosmopolitisk utbredelse, mens de andre fem er begrenset til den sørlige halvkule.

Artene mangler mykorrhiza. Plantene har runde stengler og ofte også avrundede blader.

## Galleri

* *Luzula nivea* om vinteren
* *Juncus pyrenaeus*
* *Juncus effusus*

## Litteratur

* «Juncaceae». APWEbsite. Besøkt 20. april 2023.
* «Juncaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) *The families of flowering plants*. Besøkt 20. april 2023.
* «Juncaceae». *Plants of the World Online*. Kew Science. Besøkt 20. april 2023.
* «Juncaceae». *Flora of China*. Besøkt 20. april 2023.

## Eksterne lenker

* (en) *Sivfamilien* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Sivfamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *Sivfamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Sivfamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *Sivfamilien* hos Dyntaxa

* (en) *Sivfamilien* hos Fossilworks

* (en) *Sivfamilien* hos ITIS

* (en) *Sivfamilien* hos NCBI

* (en) *Sivfamilien* hos The International Plant Names Index

* (en) *Sivfamilien* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Juncaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation

| Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation |
| --- |
| **CSIRO** |
|  |
| Type | Forvaltningsorgan |
| Virkeområde | Australia  |
| Etablert | 19. mai 1949, 1926  |
| Hovedkontor | Canberra  |
| Misjon | Anvendt vitenskap |
| Ansatte |
Ca. 6 600 |
| Nettsted |  |
|  |

**Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation** (**CSIRO**) er en australsk føderal etat for vitenskapelig forskning. CSIRO ble opprettet i 1926 og står blant annet bak oppfinnelsen av absorpsjonsspektrofotometri, utviklingen av den første kommersielt suksessfulle polymerpengeseddelen, *distance measuring equipment* for flynavigasjon og innføringen av biologisk kontroll av kaninbestander.

Etaten har hovedkontor i rikshovedstaden Canberra.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Alstroemeriaceae

| Alstroemeriaceae
 |
| --- |
| *Alstromeria revoluta* |
| Nomenklatur |
| Alstroemeriaceae
 |
| Populærnavn |
| «inkaliljefamilien» |
| Hører til |
| Liliales, blomsterplanter, karplanter |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 200
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Amerika
 |
| Inndelt i |
| * *Bomarea*
* Inkaliljer *(Alstroemeria)*
 |

**Alstroemeriaceae** (ofte kalt **inkaliljefamilien**) er en plantefamilie i ordenen Liliales. Familien omfatter fire slekter. Dens om lag 200 arter vokser i Latin-Amerika.

Arter av slekten inkaliljer er en del brukt i blomsterdekorasjoner.

## Eksterne lenker

* (en) *Alstroemeriaceae* i Encyclopedia of Life

* (en) *Alstroemeriaceae* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Alstroemeriaceae* hos Artsdatabanken

* (sv) *Alstroemeriaceae* hos Dyntaxa

* (en) *Alstroemeriaceae* hos Fossilworks

* (en) *Alstroemeriaceae* hos ITIS

* (en) *Alstroemeriaceae* hos NCBI

* (en) *Alstroemeriaceae* hos The International Plant Names Index

* (en) *Alstroemeriaceae* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Alstroemeriaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Alstroemeriaceae* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Alstroemeriaceae, beskrevet i: L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–): *The families of flowering plants*.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Vaniljeslekten

| *Vanilla* |
| --- |
| *Vanilla planifolia* |
| Nomenklatur |
| *Vanilla* Miller, 1754 |
| Populærnavn |
| vaniljeslekten |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planteriket  |
| Orden | Asparagales  |
| Familie | Orkidéfamilien  |
| Underfamilie | Vanilloideae  |
| Økologi
 |
| Utbredelse:
 | se kartet
 |
|  |

Vanilla er en slekt i orkidéfamilien. Slekten omfatter rundt 110 arter. Den vokser i tropiske områder i Amerika, Asia, Ny-Guinea og i Vest-Afrika. Frukten fra vaniljeplantene brukes til å lage et av verdens mest kostbare krydder, vanilje.

Vaniljeplantene er klatreplanter som slynger seg rundt tynne trestammer. De kan bli over 35 m lange.

## Referanser

## Eksterne lenker

(en) *vaniljeslekten* i Encyclopedia of Life

* (en) *vaniljeslekten* i Global Biodiversity Information Facility
* (en) *vaniljeslekten* hos ITIS
* (en) *vaniljeslekten* hos NCBI
* (en) *vaniljeslekten* hos The International Plant Names Index
* (en) *vaniljeslekten* hos Tropicos
* (en) *Kategori:Vanilla* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
* (en) *Vanilla* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
* *Vanilla* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Vierfamilien

| Vierfamilien
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Salicaceae  |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planter  |
| Divisjon | Dekkfrøete planter  |
| Klasse | Tofrøbladete planter  |
| Orden | Vierordenen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | over 1000
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | nesten hele verden
 |
| Inndelt i |
|
55 slekter
 |

**Vierfamilien** (Salicaceae), også kalt **pilefamilien**, er en plantefamilie.

Svartpoppel *(Populus nigra)*
Alle artene er busker eller trær med spredte blader. De er utbredt i nesten alle landområder som ikke er dekket av is, men de mangler i Sahara, Den arabiske ørken, Atacamaørkenen, sørlige Patagonia, New Zealand og det meste av Australia.

Alle arter i Europa tilhører enten vierslekten (*Salix*) eller poppelslekten (*Populus*). Begge disse slektene omfatter særbu trær og busker som blomstrer før løvsprett. De er hurtigvoksende og kan lett formeres vegetativt. I Norge vokser naturlig osp (*Populus tremula*) og en rekke arter av pil, selje og vier som tilhører slekten *Salix*.

I Cronquist-systemet omfattet familien kun de tre slektene *Salix*, *Populus* og *Chosenia*, og den ble plassert i en egen orden, Salicales. I APG III-systemet omfatter familien 55 slekter og tilhører vierordenen (Malpighiales). Mange av slektene som er tilført familien, kom fra den nå utgåtte familien Flacourtiaceae.

## Litteratur

* «Salicaceae». APWEbsite. Besøkt 17. april 2015.
* A. Mitchell, oversatt av I. Gjærevoll (1977). *Trær i skog og hage*. Tiden. s. 180–190. ISBN 82-10-01282-7.
* C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). *Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa*. Teknologisk Forlag. s. 46–53. ISBN 82-512-0355-4.
* «Videväxter». Den virtuella floran. Arkivert fra originalen 5. juli 2022. Besøkt 17. april 2015.

## Eksterne lenker

* (en) *Vierfamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *Vierfamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Vierfamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *Vierfamilien* hos Dyntaxa

* (en) *Vierfamilien* hos Fossilworks

* (en) *Vierfamilien* hos ITIS

* (en) *Vierfamilien* hos NCBI

* (en) *Vierfamilien* hos The International Plant Names Index

* (en) *Vierfamilien* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Salicaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Salicaceae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Slireknefamilien

| Slireknefamilien
 |
| --- |
| Bokhvete *(Fagopyrum esculentum)* |
| Nomenklatur |
| Polygonaceae Juss., 1789 |
| Populærnavn |
| slireknefamilien, syrefamilien |
| Klassifikasjon |
| Rike | Planter  |
| Rekke | Dekkfrøete blomsterplanter  |
| Klasse | Tofrøbladete blomsterplanter  |
| Orden | Nellikordenen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 1100
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | temperert klima
 |
| Inndelt i |
| * se tekst
 |

**Slireknefamilien** eller **syrefamilien** (Polygonaceae) er en plantefamilie i nellikordenen (Caryophyllales). Den omfatter ca. 1100 arter fordelt på 46 planteslekter. Familien omfatter en del ugressplanter, særlig i syreslekta (*Rumex*). Disse kan være en plage i landbruket. Rabarbra (*Rheum*) hører også til slireknefamilien. Mange av artene inneholder mye oksalsyre og er derfor giftige.

Ordet *slirekne* er en sammensetning av *slire* og *kne*. Det bøyes slik på bokmål: *et slirekne* eller *en slirekne* – *slirekneet* eller *slirekneen* – *slireknær* (intetkjønn) eller *slirekne* (han-/intetkjønn) – *slireknærne* eller *slireknea*.

## Slekter

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * toppslirekneslekta (*Aconogonon*)
* *Afrobrunnichia*
* *Antigonon*
* *Antipogon*
* *Aristocapsa*
* *Atraphaxis*
* harerugslekta (*Bistorta*)
* *Brunnichia*
* *Calligonum*
* *Centrostegia*
* *Chorizanthe*
* *Coccoloba*
* *Dedeckera*
 | * *Dodecahema*
* piggsyreslekta (*Emex*)
* *Eriogonum*
* bokhveteslekta (*Fagopyrum*)
* vindelslirekneslekta (*Fallopia*)
* *Gilmania*
* *Goodmania*
* *Gymnopodium*
* *Harfordia*
* *Hollisteria*
* *Knorringia*
* dvergsyreslekta (*Koenigia*)
* *Lastarriaea*
 | * *Leptogonum*
* *Mucronea*
* *Muehlenbeckia*
* *Nemacaulis*
* *Neomillspaughia*
* *Oxygonum*
* fjellsyreslekta (*Oxyria*)
* *Oxytheca*
* *Parapteropyrum*
* hønsegrasslekta (*Persicaria*)
* *Podopterus*
* *Polygonella*
 | * tungrasslekta (*Polygonum*)
* *Pteropyrum*
* *Pterostegia*
* parkslirekneslekta (*Reynoutria*)
* rabarbraslekta (*Rheum*)
* syreslekta (*Rumex*)
* *Ruprechtia*
* *Stenogonum*
* *Symmeria*
* *Systenotheca*
* *Triplaris*
 |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Slireknefamilien* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Slireknefamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *Slireknefamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Slireknefamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *Slireknefamilien* hos Dyntaxa

* (en) *Slireknefamilien* hos Fossilworks

* (en) *Slireknefamilien* hos ITIS

* (en) *Slireknefamilien* hos NCBI

* (en) *Slireknefamilien* hos The International Plant Names Index

* (en) *Slireknefamilien* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Polygonaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
# Mitrastemon

| *Mitrastemon* |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Mitrastemon* Makino |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | egentlige tofrøbladete planter  |
| Gruppe | asterider  |
| Orden | lyngordenen  |
| Familie | Mitrastemonaceae  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 2
 |
| Habitat
 | snylter på arter i bøkefamilien
 |
| Utbredelse
 | Sørøst-Asia, Japan, sørlige Mexico til Colombia
 |
| Inndelt i |
| * *M. matudae*
* *M. yamamotoi*
 |

Mitrastemon er ei slekt av parasittiske planter. Den regnes til en egen familie, Mitrastemonaceae, i lyngordenen (Ericales).

Disse plantene er endoparasitter som lever inne i røttene på arter i bøkefamilien. De har ikke klorofyll, stengel eller røtter. Blomsterstilken bryter gjennom barken til verten og har én tvekjønnet blomst i enden. Stilken har skjellignende høyblad. Frukten er en bærlignende kapsel.

Det er to arter med svært disjunkt utbredelse:

* *Mitrastemon matudae* – fra sørlige Mexico til Colombia
* *Mitrastemon yamamotoi* – Sørøst-Asia og nordover til sørlige Kina og Japan

Tilpasningene til parasittisme gjør det vanskelig å finne de nærmeste slektningene til disse plantene ved å undersøke morfologien. De ble tidligere regnet til ordenen Rafflesiales, men i 2004 ble slekta og familien overført til lyngorden etter studier av både mitokondrielt og nukleært DNA. *Flora of China* regner likevel fortsatt slekta til familien Rafflesiaceae.

## Litteratur

* «Mitrastemonaceae». APWEbsite. Besøkt 20. april 2021.
* «Mitrastemonaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) *The families of flowering plants*. Besøkt 20. april 2021.
* «*Mitrastemon*». *Flora of China*. Besøkt 20. april 2021.
* «Mitrastemonaceae». The Parasitic Plant Connection. Besøkt 20. april 2021.
* D.L. Nickrent m.fl. (2004). «Phylogenetic inference in Rafflesiales: the influence of rate heterogeneity and horizontal gene transfer». *BMC Evolutionary Biology*. 4 (40). ISSN 1471-2148. doi:10.1186/1471-2148-4-40.

## Eksterne lenker

* (en) *Mitrastemon* i Encyclopedia of Life

* (en) *Mitrastemon* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Mitrastemon* hos NCBI

* (en) *Mitrastemon* hos The International Plant Names Index

* (en) *Mitrastemon* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Mitrastemon* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Mitrastemon* – detaljert informasjon på Wikispecies

Autoritetsdata
# Kunstformen der Natur

| *Kunstformen der Natur*  |
| --- |
|  |
| Forfatter(e) | Ernst Haeckel |
| Språk | Tysk  |
| Utgitt | 1904  |
| Illustratør(er) | Ernst Haeckel, Adolf Giltsch |
|

---

Kunstformen der Natur på Commons |

Side åtte viser *Discomedusae*. De to midterste manetene er *Desmonema annasethe*.
Kunstformen der Natur (tysk for «Naturens kunstformer») er ei bok med dekorative illustrasjoner, hovedsakelig litografier, av ulike organismer nedtegnet av den tyske biologen og filosofen Ernst Haeckel (1834–1919). Verket består av hundre plansjer av planter og dyr, deriblant flere som Haeckel var den første til å beskrive.

Bildene i boka ble utgitt i delsamlinger på ti mellom 1899 og 1904, og i komplett samling i 1904. I løpet av Haeckels karriere ble det laget over tusen grafiske reintegninger av skissene og akvarellene hans. De beste av disse ble valgt ut til *Kunstformen der Natur*, der Adolf Giltsch tegnet litografiene. Den andre utgaven av *Kunstformen* inneholdt bare 30 av illustrasjonene og ble utgitt i 1924.

*Kunstformen der Natur* tar blant annet for seg naturens symmetri og harmoni og sammenstiller vitenskap og kunst på en måte som fikk betydning for bildekunst, arkitektur og design på 1900-tallet. Flere kunstnere og formgivere, særlig blant utøvere som knyttes til den dekorative Jugend-stilen (*art nouveau*), ble påvirket av Haeckels plansjer. Det gjelder blant annet arkitekten René Binet, skulptøren og fotografen Karl Blossfeldt, billedkunstneren Hans Christiansen og kunsthåndverkeren Émile Gallé. Et kjent eksempel er bygningen *Beurs van Berlage* i Amsterdam, tegnet av arkitekten Hendrik Petrus Berlage delvis inspirert av illustrasjonene i *Kunstformen*.

## Eksempler på illustrasjoner

Haeckels Nomenklatur (vitenskapsnavn) er *kursivert*.

* Anemoner (*Actiniae*)
* Anthomedusae (*Anthomedusae*)
* Antiloper (*Antilopina*)
* Edderkoppdyr (*Arachnida*)
* Sekkdyr (*Ascidiae*)
* Frosker (*Batrachia*)
* Mosdyr (*Bryozoa*)
* Skilpadder (*Chelonia*)
* Flimmerdyr (Ciliata*)*
* Leddormer (*Chaetopoda*)
* Flaggermus (*Chiroptera*)
* Bartrær (*Coniferae*)
* Hoppekreps (*Copepoda*)
* Kubemaneter (*Cubomedusae*)
* Tifotkreps (*Decapoda*)
* Blekkspruter (*Gamochonia*)
* Bregner *Filicinae*
* Øgler (*Lacertilia*)
* Bladmoser (*Muscinae*)
* Kannebærer (*Nepenthaceae*)
* Nakensnegler (*Nudibranchia*)
* *Narcomedusae*
* Orkidéer (*Orchidae*)
* Koffertfisker (*Ostraciontes*)
* Forgjellesnegler (*Prosobranchia*, utgått betegnelse)
* Kolonimaneter (*Siphonophorae*)
* *Spumellaria*
* Radiolarier (*Stephoidea*)
* Nattsvermere (*Tineida*)
* Kolibrier (*Trochilidae*)
* *Tubulariae*

## Se også

* Ernst Haeckel

## Referanser

* Breidbach, Olaf. *Visions of Nature: The Art and Science of Ernst Haeckel*. Prestel Verlag: Munich, 2006.

## Eksterne lenker

* (en) Kunstformen der Natur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Kunstformen der Natur – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
# Herbert Spencer

| Herbert Spencer |
| --- |
|  |
| Født | 27. apr. 1820 Derby |
| Død | 8. des. 1903   (83 år) Brighton |
| Beskjeftigelse | Filosof, samfunnsøkonom, antropolog, psykolog, journalist, sosiolog, skribent, botaniker, forfatter  |
| Far | William George Spencer |
| Nasjonalitet | Det forente kongerike Storbritannia og Irland |
| Gravlagt | Highgate gravlund |
| Medlem av | * Accademia delle Scienze di Torino (1880–)
* Athenaeum Club
* X Club
* Accademia Nazionale dei Lincei (1876–1878)
* Accademia Nazionale dei Lincei (1878–)
 |
| Signatur |
|  |
|

---

Herbert Spencer på Commons |

**Herbert Spencer** (født 27. april 1820, død 8. desember 1903) var en engelsk filosof. Han overførte Darwins utviklingslære til å gjelde kunst, vitenskap og samfunnsyn.

Det var Herbert Spencer som skapte uttrykket «survival of the fittest».

## Referanser

## Eksterne lenker

* *A Perplexed Philosopher’' af Henry George (1892)*

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Kryddersalvie

| Kryddersalvie
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Salvia officinalis* L. |
| Populærnavn |
| kryddersalvie (tesalvie, te-salvie, purpursalvie) |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | egentlige tofrøbladete planter  |
| Orden | leppeblomstordenen  |
| Familie | leppeblomstfamilien  |
| Underfamilie | Nepetoideae  |
| Tribus | Mentheae  |
| Slekt | salvieslekta  |
| Miljøvern
 |
| **Fremmedartslista:** |
|
LO —
*Lav risiko 2023* |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse:
 | Europa, innført andre steder
 |

**Kryddersalvie** (*Salvia officinalis*) kommer fra ordet *salvare* som betyr å helbrede.

Salvie har en betennelsesdempende effekt både på forstyrrelser relatert til mage og tarm og på luftveisinfeksjoner.[*trenger referanse*] Derfor blir salvie ofte brukt til munnskyll eller gurgling av halsen.

## Miljø

Opprinnelig kommer salvie fra Sør-Europa hvor planten vokser i de sørvendte fjellsidene. Salvie var godt kjent i antikken og ble fraktet til Alpene av munker i middelalderen.

## Referanser

## Litteratur

* Betsy Clebsch: *The New Book of Salvias*, 2003, ISBN 0-88192-560-8

## Eksterne lenker

* (en) *Tesalvie* i Encyclopedia of Life

* (en) *Tesalvie* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Tesalvie* hos Artsdatabanken

* (sv) *Tesalvie* hos Dyntaxa

* (en) *Tesalvie* hos ITIS

* (en) *Tesalvie* hos NCBI

* (en) *Tesalvie* hos The International Plant Names Index

* (en) *Tesalvie* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Salvia officinalis* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Salvia officinalis* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Salvia officinalis* – detaljert informasjon på Wikispecies