# Dansk

*«Dansk» kan også referere til Danmark.*

| Dansk |
| --- |
| dansk |
|  |
|  |
| Brukt i | Kongeriket Danmark, Danmark, Færøyene, Grønland, Tyskland  |
| Antall brukere | 5 299 756 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Indoeuropeisk Germansk Nordgermansk Østnordisk **Dansk** |
| Skriftsystem | Det latinske alfabetet |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  Danmark  Færøyene  Grønland  EU Nordisk råd |
| Normert av | Dansk Sprognævn |
| Språkkoder |
| ISO 639-1 | da |
| ISO 639-2 | dan |
| ISO 639-3 | dan |
| Glottolog | dani1284  |
|

---

 **Wikipedia på dansk**  Dansk på Wiktionary  |

**Dansk** tilhører de østnordiske språkene og brukes av rundt seks millioner mennesker, dvs. befolkningen i Danmark, men også av et mindretall i Sydslesvig, og det undervises i dansk på Færøyene og Grønland. Språket er sterkt påvirket av nedertysk.

## Typiske egenheter

Dansk regnes som det mest progressive av de nordgermanske språkene. Siden norrøn tid har det gjennomgått en del vokalendringer som blant annet har gjort at historisk lang a nå uttales som IPA [ɛ] eller [æ]/SAMPA [{] eller [E], og mange historiske diftonger har blitt til monoftonger, for eksempel har «stein» gått over til «sten»; norrønt *brauð* er - som på norsk - blitt «brød».

Varighetsforskjellene i norrønt mål, som utviklet seg til tonelag i norsk og svensk, uttrykkes i dansk med såkalt *stød* («støt»), et tilnærmet stemmebåndslukke som oppstod i Danmark i middelalderen, og er ukjent sør for «støtgrensen», som på Sjælland følger en dyp og bred grøft som Christian 4. fikk gravd for å beskytte sitt jaktvilt på krongodset - «viltbanegrøften». Ved hjelp av tonelag på norsk og «støt» på dansk uttales «lammet» (= sauen) annerledes enn «lammet» (= paralysert) på både dansk og norsk. Tilsvarende støtfenomener er kjent fra noen språk i Sibir, og britiske dialekter har paralleller til vestjysk *stød* foran ustemt konsonant. Også i lettisk, litauisk, gamle rhinske og flamske dialekter, i retoromansk og enkelte gamle franske og norditalienske dialekter, og i Norge i østerdalsmål finnes lignende innslag i uttalen.

## Historiske forhold

Med hanseatene ble nedertysk *lingua franca* i hele Nord- og Østersjøområdet, inkludert Skandinavia og England. I likhet med norsk fikk dansk mange lånord fra nedertysk.

## Dansk og norsk

Etter at Norge ble forent med Danmark ved Kalmarunionen, ble dansk gradvis felles skriftspråk. Ved reformasjonen i 1537 tok dansk over som kirkespråk, og dermed også som skolespråk. Rundt 1600 var det i tillegg blitt rettsspråk. Ettersom Norge også var blant de siste landene i Europa som fikk et boktrykkeri (i 1643), var det bøker trykt utenlands - oftest i Danmark, på dansk - som var tilgjengelige.

Dansk påvirkning er tydelig i koinéspråket «dannet dagligtale», og i riksmål, den gamle formen av bokmål før fornorsking.

I 1948 foretok dansk skriftspråk en tilnærming til norsk og svensk ved å innføre bokstaven «å» som hittil ble skrevet «aa». Stedsnavn som Århus kan fortsatt staves «Aarhus» om dette foretrekkes.

## Dansk tellemåte

Den danske tellemåten er delvis basert på tjuetallsystemet, der man tenker i snes. «Halvtredje», «halvfjerde» og «halvfemte» er eldre betegnelser for henholdsvis 2½, 3½ og 4½ (jf. norsk «halvannen» med betydningen 1½).

* 50: halvtredsindstyve (halvtreds) = 2½ x 20 (eldre: halvtredje sinde tyve)
* 60: tresindstyve (tres) = 3 x 20 (eldre: tre sinde tyve)
* 70: halvfjerdsindstyve (halvfjerds) = 3½ x 20 (eldre: halvfjerde sinde tyve)
* 80: firsindstyve (firs) = 4 x 20 (eldre: fire sinde tyve)
* 90: halvfemsindstyve (halvfems) = 4½ x 20 (eldre: halvfemte sinde tyve)

## Referanser

## Se også

* norsk
* Sydslesvig
* Sjællandsk
* Jysk
* Den danske Rimkrønike
* Europa

## Eksterne lenker

* Danish - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
* Det danske sprog i Sydslesvig
* *Ordbog over det danske sprog*