# Skuddsekund

|  |
| --- |
| **Datoer med skuddsekunder** |
| * 1. juli 1972
* 1. januar 1973
* 1. januar 1974
* 1. januar 1975
* 1. januar 1976
* 1. januar 1977
* 1. januar 1978
* 1. januar 1979
* 1. januar 1980
* 1. juli 1981
* 1. juli 1982
* 1. juli 1983
* 1. juli 1985
* 1. januar 1988
* 1. januar 1990
* 1. januar 1991
* 1. juli 1992
* 1. juli 1993
* 1. juli 1994
* 1. januar 1996
* 1. juli 1997
* 1. januar 1999
* 1. januar 2006
* 1. januar 2009
* 1. juli 2012
* 1. juli 2015
* 1. januar 2017
 |

Et **skuddsekund** er ett ekstra sekund som settes inn i tidsregningen UTC for å sikre at klokkeslettet passer til jordens rotasjon.

## Bakgrunn

Den tradisjonelle definisjonen av sekundet er at det er 24×60×60 = 86 400 sekunder i ett middelsoldøgn. Med denne definisjonen var det ikke bruk for skuddsekunder.

Imidlertid er en slik definisjon av sekundet for upresis, da døgnets lengde varierer. Døgnet blir lengre i løpet av århundrene på grunn av oppbremsing av jordens rotasjon. Definisjonen av sekundet har derfor blitt endret flere ganger siden begynnelsen av 1800-tallet. I dag er sekundet definert ut ifra et cesiumbasert atomur.

Hver gang en ny definisjon av sekundet er innført, har man tilstrebet å endre varigheten av sekundet minst mulig, ikke minst fordi mange andre måleenheter er avhengig av sekundet (som for eksempel joule og volt). Som en konsekvens av dette har sekundet fremdeles en lengde som tilsvarer middelsoldøgnet i 1820.

I dag er jordens rotasjon en anelse langsommere (86400,0005 sekunder) enn hva den var i 1820, for 200 år siden. Når avviket mellom et ur basert på jordens rotasjon og atomuret blir større enn 0,5 sekunder besluttes det internasjonal å sette inn et skuddsekund.

Hvis eksempelvis middelsoldøgnet konstant var på 86400,002 sekunder (slik det var i løpet av 1990-årene) i stedet for de «ideelle» 86400, så ville det gjennomsnittlig vært bruk for ett skuddsekund hver 500. dag (ca. 1,37 år).

Et skuddsekund kan ikke forutses ut ifra en regel. Hvorvidt et skuddsekund skal settes inn eller ikke, kan kun avgjøres på bakgrunn av astronomiske observasjoner. Et skuddsekund varsles av International Earth Rotation and Reference Systems Service (IERS) seks måneder i forveien, basert på prognoser for jordens rotasjon.

Graf som viser differansen mellom UT1 («soltid», avhengig av jordens rotasjon) og UTC. De loddrette linjestykker er skuddsekunder.
Slik skulle et digitalur helst være under skuddsekundet­ (men 00:59:60 hvis du anvender norsk normaltid, og 01:59:60 i tilfelle av norsk sommertid).
## Hvordan settes skuddsekundet inn?

Når det trenges, tilstrebes det å sette inn ett ekstra sekund ved utgangen av et halvår. Etter klokken 23:59:59 UTC (30. juni eller 31. desember) settes et ekstra sekund inn, som omtales som 23:59:60 UTC, før man går videre til klokken 00:00:00 UTC.

I Norge svarer det til klokken 02:00 1. juli (norsk sommertid) eller til klokken 01:00 1. januar (norsk normaltid). Her skal klokken stilles ett sekund tilbake hvis det er besluttet å sette inn et skuddsekund.

Skuddsekundene vises i tabellen til høyre. Den lange perioden uten skuddsekunder omkring årtusenskiftet tyder på at jordens rotasjon (på grunn av tilfeldige variasjoner) i en periode skjedde med nesten samme fart som omkring 1820, ned til 86 400,0003 s/rotasjon (±0,1 s feil pr. år).

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Leap second – kategori av bilder, video eller lyd på Commons