Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Detektiv

En **detektiv** (av latin «å avdekke», av *de-* = «av-» og *tegere* = «å dekke», av den protoindoeuropeiske roten *\*(s)teg* = «å tildekke») er en populær betegnelse på en person som etterforsker en forbrytelse eller et lovbrudd.

I den folkelige betegnelsen regnes det med to typer detektiver:

* En politietterforsker
* En privatetterforsker.

## Referanser
# Wayback Machine

| Wayback Machine |
| --- |
|  |
|  |
| Nettsted | web.archive. (en) archive.org (en) |
| Type nettsted | Webarkiv  |
| Tilgjengelige språk | engelsk |
| Eier(e) | Internet Archive |
| Utgitt av | Brewster Kahle, Bruce Gilliat  |
| Lansert | 29. oktober 2001 |
| Programmeringsspråk | C, Perl, Programmeringsspråket Java, Python |
| Alexa | 205 (5. februar 2021) |

**Wayback Machine** er en tjeneste fra Internet Archive, en amerikansk ideell organisasjon med hovedkontor i San Francisco. Den ble etablert i 1996 av Brewster Kahle og Bruce Gilliat, lansert i 2001, og drives med innhold fra Alexa Internet. Tjenesten lar brukere se arkiverte versjoner av nettsider gjennom tidene.

Wayback Machine brukes mye for å hente arkiverte lenker til eksterne sider som ikke lenger fungerer på Wikipedia. Såkalte døde lenker som oppstår fordi det alltid vil være en del lenker til eksterne sider som ikke lenger fungerer.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Wayback Machine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Universaltid

**Universaltid**, **UT**, også **verdenstid**, er et samlingsnavn for tidsskalaer som baseres på jordens rotasjon men justerte for å være mer nøyaktige enn jordens uregelmessige rotasjon.

## Historikk

Den første universelle tiden ble innført i 1884 og ble kalt *Greenwich Mean Time* (GMT). Denne var etter definisjonen identisk med dagens UT1, men når den ble erstattet i 1972 var det den atomursbestemte UTC som ble ny offisiell verdenstid.

UT innebærer i praksis det samme som GMT og baseres i likhet med denne fra nullmeridianen som går gjennom Observatoriet i Greenwich. Tidsskalaen har et nullpunkt ved midnatt og bygger direkte på astronomiske observasjoner.

## Varianter

Det finnes flere varianter av universell tid:

* UT0
* UT1
* UT2
* UTC ("koordinert universell tid")

## Referanser
# År

Solens posisjon på himmelen gjennom et år, på samme tid av døgnet.
Ett tropisk **år** er den tiden det tar jorden å gå én runde i sin bane rundt solen. Denne tiden varierer litt, i gjennomsnitt tar det 365,24221065 døgn (epoke J2000**.**0).

Akkurat nå er det år 2026 i den gregorianske kalenderen.

En måleenhet som ofte misforstås, er et **lysår**. Dette er en lengdeenhet, ikke en tidsenhet.

Den amerikanske geologen John West Wells (1907 – 94) oppdaget i 1962 tynne linjer mellom de grå strekene som ses på snittflaten når en musling skjæres i to. Han talte de tynne linjene mellom hver tykke grå, og kom hver gang til et tall rundt 365. Det slo ham at skjell og muslinger har en innebygget kalender med streker til markering av det daglige skiftet mellom lys og mørke. Wells testet dette på fossile muslinger. 350 millioner år gamle muslinger viste seg å ha over 400 streker. Mellom hver grå strek talte han 400 og 410 tynne linjer. I 1963 publiserte Wells et kort brev i *Nature* om sitt funn, som tydet på at året for 350 millioner år siden hadde minst 400 dager, og at jordrotasjonen siden har saktnet og gjort dagene lengre. John Burdon Sanderson Haldane holdt dette frem som et eksempel på at vitenskapelige gjennombrudd fremdeles kan gjøres med lupe. Den påfølgende eksplosjon av studier om vekstringer i fossiler førte til løpende beregninger av endringene i jordrotasjonen og månens bevegelser i geologisk tid, og nye vurderinger av kronologien i de sykliske avleiringene i stein og i klimaendringer.

## Geologisk tid

I astronomi, geologi og paleontologi og fag som undersøker tidsspenn som er så lange at årstall er helt uegnet, benyttes ofte forkortelser for antall millioner eller milliarder år siden nåtiden, så som *kya* = tusen år siden. *Mya* = millioner år siden og *Gya* = milliarder år siden. I arkeologi måles år gjerne i *BP*, som er antall år før «nåtiden», hvor nåtid regnes til 1950.

## Se også

* Kalenderår
* Normalår
* Skuddår
* Tropisk år
* Siderisk år
* Tid
* Liste over tidsenheter

## Referanser
# Aymara (språk)

| Aymara |
| --- |
| Aymar aru |
|  |
|  |
| Brukt i | Bolivia, Peru, Chile  |
| Antall brukere | 2 227 642 |
| Lingvistisk klassifikasjon | Aymaransk **Aymara** |
| Skriftsystem | Det latinske alfabetet |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  Bolivia  Deler av Peru |
| Språkkoder |
| ISO 639-1 | ay |
| ISO 639-2 | aym |
| ISO 639-3 | `aym` – aymara (generisk)
`ayr` – sentralaymara
`ayc` – søraymara |
| Glottolog | nucl1667  |
|

---

 **Wikipedia på aymara**  Aymara på Wiktionary  |

**Aymara** er et aymaransk språk som snakkes av aymaraene i Andesfjellene, de fleste av dem i Bolivia og Peru, men også i Chile. Sammen med quechua og spansk er det offisielt språk i Bolivia og deler av Peru. Det snakkes av rundt 2,2 millioner mennesker, og er et av få indianske språk i Amerika som har over én million talere.

Noen språkforskere har hevdet at det er et slektskap mellom aymara og det andre store urspråket i regionen, quechua. Dette er imidlertid omstridt – selv om det er likheter mellom dem, mener de fleste språkforskere at disse likhetene bedre kan forklares som et resultat av en språkbunt heller enn en genetisk forbindelse.

Aymara er et agglutinerende og til en viss grad polysyntetisk språk, og standard setningsoppbygging er subjekt–objekt–verb.

## Referanser
# Mandag

Mandagen har fått sitt navn fra Måne som i norrøn mytologi var en personifisering av månen.
**Mandag** er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 den første dagen i uka. På estisk, latvisk, litauisk og kinesisk heter dagen «førstedag». I enkelte land, deriblant USA, regnes mandag som den andre dagen i uka. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er søndag den første ukedagen. Navnet for mandag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk og portugisisk er «andredag».

Tidligere var søndagen den første dagen i uken også i Norge, men det ble endret fra 1. januar 1973. Da ble hviledagen søndag flyttet fra starten til slutten av uken i Norge. Forut for endringen var det en stortingsdebatt hvor noen gikk hardt inn for å beholde søndag som første dag på grunn av den kristne tradisjon, men flertallet stemte for å endre kalendersystemet til å følge arbeidsuken.

## Etymologi

Romerne kalte mandag for «månens dag» (*diēs Lūnae*), og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin: *lunedì, lundi, dilluns, lunes, luni, lündeschdi, gliendasgis,* osv. Betegnelsen ble også lånt inn i de keltiske språkene, f.eks. walisisk *dydd Llun* og skotsk-gælisk *Diluain*. Germanerne oversatte betegnelsen til sitt eget språk, og på dagens vestgermanske språk har vi former som *Monday, Montag, moandei, Moundai, mundai, mööndii, maandag,* osv. På nordgermanske språk heter det *mandag* på bokmål og dansk, *måndag* på nynorsk og svensk, *mánudagur* på islandsk og *mánadagur* på færøysk. Den germanske betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk *maanantai*, sørsamisk *måanta*, umesamisk *mánnuodahkka*, pitesamisk *mánnodak*, lulesamisk *mánnodahka* og nordsamisk *mánnodat* (ved siden av *vuossárga*).

## Referanser

## Se også

* Den gale mandagen

## Eksterne lenker

* (en) Monday – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Tirsdag

Navnet på ukedagen tirsdag i ulike språk i Europa:

  Fra latinsk «Mars' dag»
  Fra protogermansk «Tys dag»
  «Andre dag»
  «Tredje dag»
  «Før onsdag»
  «Mellom-uke»

**Tirsdag** er den andre dagen i arbeidsuka, mellom mandag og onsdag, ifølge ISO 8601, den internasjonale standarden for skrivemåte og utveksling av data om dato og tid. På estisk, latvisk, litauisk, ungarsk, kinesisk og alle slaviske språk heter dagen «andredag».

I enkelte land, deriblant USA, regnes tirsdag som den tredje dagen i uka. Det samme var tilfelle i Norge fram til 1973 da kalenderen begynte å følge arbeidsuka med mandag som første dag i uka og søndag som siste dag. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er tirsdag den tredje ukedagen. Navnet for tirsdag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk, portugisisk og islandsk er «tredjedag».

I den romerske kalenderen ble tirsdagen kalt *diēs Mārtis* på latin, «(den romerske krigsguden) Mars' dag», og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin: *martedì, mardi, dimarts, martes, marți, margis, merdi,* osv. Betegnelsen ble også lånt inn i albansk (*e martë*) og de keltiske språkene (f.eks. walisisk *dydd Mawrth* og skotsk-gælisk *Dimàirt*). Krigsguden Mars ble oversatt til krigsguden Ty, hvorav bokmål og dansk *tirsdag*, nynorsk *tysdag*, færøysk *týsdagur*, svensk *tisdag* og engelsk *Tuesday*. Denne betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk *tiistai*, sørsamisk *dæjsta*, umesamisk *dïjstahkka*, pitesamisk *dijstak*, lulesamisk *dijstahka* og nordsamisk *disdat* (ved siden av *maŋŋebárga*).

## Se også

* Feitetirsdag

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Tuesday – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Onsdag

**Onsdag** (norrønt: *óðinsdagr*, «Odins dag») er ukas tredje dag i land som regner mandag som ukens første dag. I Norge har onsdag vært ukas tredje dag siden 1. januar 1973, og den er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 ukas tredje dag.

## Etymologi

I norsk, svensk, og dansk, (onsdag) engelsk (wednesday) og nederlandsk (woensdag) har dagen navn etter den norrøne guden Odin, *Odins dag*. På de fleste språk som stammer fra latin er dagen oppkalt etter *dies Mercurii*, «Merkurs dag», som henviser til den romerske guden Merkur. På tysk heter dagen «Mittwoch», som direkte oversatt betyr *midtuke* eller *midt i uka*. Dette erstattet i middelalderen *Wodenstag* som var oppkalt etter Odin. Tilsvarende betegnelse brukes også på islandsk, «miðvikudagur», og færøysk, «mikudagur». I de fleste slaviske språk har dagen navn som henviser til at dagen er «i midten», for eksempel russisk среда *sredá*. På arabisk, hebraisk, persisk, gresk og portugisisk (*quarta-feira*) er onsdag oppkalt etter «den fjerde». I estisk, latvisk og litauisk er dagen oppkalt etter dag nummer tre, noe som også gjelder kinesisk 星期三 (xīngqīsān).

Dagen blir også kalt *lillelørdag*. Tidligere var det vanlig at tjenestefolk fikk fri onsdagskvelden som kompensasjon for arbeid i helgene. Da arrangerte herskapet gjerne middagsselskap som krevde at tjenestefolkene var til stede. Onsdag ble dermed dagen tjenestefolk kunne gå på dans, kafé og treffe andre i hyggelig samvær, aktiviteter man gjerne forbinder med lørdagskvelden, derav navnet *lillelørdag.* Den samme betegnelsen brukes også i Sverige (svensk: *lillördag*) og i Finland (finsk: *pikkulauantai*). På dansk brukes «Lille lille fredag» eller «Lille torsdag» som betegnelse for en festlig onsdag.[*trenger referanse*]

## Symbolsk betydning

I kristen tradisjon er onsdagen forbundet med forrådelsen av Jesus Kristus. Derfor er dagen i mange kristne kirker, for eksempel den ortodokse kirke, regnet som fastedag.

I astrologisk overtro står onsdagen i planeten Merkurs tegn og har symbol **☿** (*latin: dies Mercurii*).

## Referanser
# Torsdag

**Torsdag** er i Norge ukas fjerde dag (etter endring fra 1. januar 1973)*, og oppkalt etter den norrøne guden Tor. Ifølge romersk kalender er torsdagen* dies Jovis*, oppkalt etter Jupiter.*

Ifølge europeisk standard (ISO 8601) er det årets torsdager som avgjør ukenummeret: uke 1 blir definert som uka som inneholder årets første torsdag, og så videre.

Etter folketradisjonen skulle torsdagen være en dag da skjulte makter var særlig nær menneskenes verden. Mange slags arbeid kunne ikke gjøres på torsdag, for eksempel å spinne. Samtidig kunne torsdagen brukes til å komme i kontakt med det overnaturlige og dermed øke menneskenes krefter. I *En natt i Nordmarken* gjenforteller Peter Chr. Asbjørnsen tre sagn om skjulte skatter som kan oppdages når en graver en torsdagsnatt.

## Referanser
# Fredag

Frigg og Odin, illustrasjon av Lorenz Frølich til *Grimnesmål*, 1895.
**Fredag** er dagen som kommer etter torsdag og før lørdag. I de land som etter den internasjonale standarden ISO 8601 har innført mandag som første dag i uka, er dagen den femte i uka. I slaviske språk kalles fredag derfor «femtedagen» (kroatisk *petak*, slovakisk *piatok*, lånord i ungarsk som *pentek*).

Fredag er den sjette dagen i de landene som etter abrahamittisk tradisjon har søndag som ukas første dag. I mange land er det den siste dagen i en normal skole- og arbeidsuke.

Fredag blir regnet for å være oppkalt etter Frigg, Odins hustru og mor til Balder, alternativt Frøya eller Frøy. Ordet kom alt på 300-tallet inn i germanske språk som et lånord fra latin *dies Veneris*.

Inspirert av gresk «Afrodites dag» ble fredag i den romerske kalenderen «Venus' dag», *dies Veneris*, som er lett gjenkjennelig i moderne romanske språk som fransk *vendredi* og italiensk *venerdí* - mens portugisisk danner unntak ved å kalle fredag *sexta-feira* (= sjettedagen, dvs. sjette dag med liturgisk feiring).

I kristen tradisjon er fredagen forbundet med Kristi korsfestelse på langfredag. Derfor var fredagen i katolsk tid en fastedag, og denne betegnelsen har overlevd på Island, der fredag fremdeles kalles *föstudagur*.

I eldre norsk folketro var fredag en ulykkesdag. I nyere tid er spesielt fredag den 13. knyttet til overtro og frykt for uhell og ulykker. Forsikringsselskapenes statistikk avkrefter imidlertid at det er noe hold i dette.

## Se også

Fredag den 13.

## Referanser
# Lørdag

**Lørdag** (av norr. *þváttdagr* = *tvettedag*) er i Norge ukens sjette og nest siste dag (etter endring gjort fra den 1. januar 1973). Lørdagen inngår i helgen, og ses derfor normalt på som en dag for avslapping.

Navnet «lørdag» har vi fra dansk og kommer av det norrøne *laugardagr* («vaskedag» - der med vasking menes å bade i elv eller et vann), som også har gitt opphav til nynorsk *laurdag*, islandsk *laugardagur* og færøysk *leygardagur*. Det nordiske ordet for lørdag er også innlånt i flere uralske språk, jf. f.eks. kvensk *lauvantai*, finsk *lauantai*, sørsamisk *laav(v)adahke*, umesamisk *lávvuodahkka*, pitesamisk *lávvodak*, lulesamisk *lávvodahka* og nordsamisk *lávvardat* eller *lávvordat*.

I jødisk tradisjon er lørdagen kjent som ukens siste dag, og dagen for sabbat som betyr hvile. Sabbat går igjen i navnet for lørdag på en rekke språk, deriblant alle romanske språk (med former som *sabato, sábado, sâmbătă, sabide, sada, sonda, samedi, dissabte,* osv.) og alle slaviske språk (med former som *sobota, subota,* сабота, osv.), i tillegg til bl.a. østsamisk (*sueʹvet*), gresk (Σάββατο), ungarsk (*szombat*) og tysk (*Samstag* ved siden av *Sonnabend*). Fra gammelt av startet dagene ved solnedgang, da det ikke fantes klokker. Den jødiske sabbaten (hviledagen) regnes derfor fra solnedgang fredag kveld til solnedgang lørdag kveld.

Ifølge den romerske kalenderen er lørdagen Saturns dag (*diēs Sāturnī*), derav navnet på bl.a. engelsk (*Saturday*), nederlandsk (*zaterdag*), albansk (*e shtunë*) og alle keltiske språk (f.eks. skotsk-gælisk *Disathairne* og walisisk *dydd Sadwrn*).

## Referanser

## Litteratur

* Johan Fritzner: «Om Lørdagshelg i Norge før og efter Reformationen», i *Historisk Tidsskrift* 1871.
# Søndag

**Søndag** er siden 1973 blitt regnet som den siste dagen i uken ifølge standarden ISO 8601, som også Norge har gjort til formell norm. Dette er den internasjonale sivile standarden. Likevel er søndagen alltid første dag i uken i ekklesiastisk sammenheng, det være seg i jødedommen, kristendommen eller islam.[*trenger referanse*] Likevel holder troende jøder sabbaten (lørdag) for å være den syvende dagen.

Ifølge kristen tradisjon og lov om helligdager og helligdagsfred er alle søndager helligdag i Norge og en dag for hvile. Den representerer Kristi oppstandelse på den tredje dagen (første påskedag) og er derfor den viktigste fest- og gudstjenestedagen i de fleste kristne kirker. Søndagen som helligdag eller festdag har rot tilbake til soldyrkelse som var vanlig i både babylonsk, egyptisk og senere romersk kultur. Søndag som en kristen høytid ble innført av den romersk-katolske kirke i år A.D. 336.

Under den pietistiske kong Christian 6. ble det på 1730-tallet innført kirketvang i Danmark-Norge på søn- og helligdager, og forbud mot teaterforestillinger.

Navnet «søndag» kommer av norrønt *sunnudagr* («solens dag»), som også har gitt opphav til nynorsk *sundag* (ved siden av *søndag*) og islandsk/færøysk *sunnudagur*. Den germanske betegnelsen på søndag er lånt inn i finsk som *sunnuntai*, og er selv en oversettelse av det latinske *diēs Sōlis*. På vestgermanske språk finner vi former som *Sunday, Sonntag, zondag, Sendai, söndai, saandi,* osv. Den latinske betegnelsen er innlånt i de brittonske språkene, med former som walisisk *dydd Sul* (jf. *haul* «sol»). I de språkene som stammer fra latin, er imidlertid betegnelsen erstattet av «Herrens dag»: *duminică, domenica, dumengia, domingo, diumenge, dimanche,* osv.

En måned som har søndag som sin første ukedag, vil få en fredag den 13.

## Referanser

## Se også

* Ukedager.
* Ukenummer.
* Søndagsbokstav.
# Time (tidsenhet)

Timeglass som kan brukes til å måle én time.
**Time** (forkortet **t**) er en måleenhet for tid som utgjør eksakt 60 minutter, eller 3600 sekunder. Ett døgn består normalt av 24 timer. Det internasjonale symbolet for time er *h* (jf. fr. *heure*, lat./sp./port. *hora*, eng. *hour*), men i Norge brukes ofte *t* (som internasjonalt betegner tonn).

Én time er eksakt definert som 3600 sekunder, i motsetning til lengre tidsenheter som døgn, uke, måned og år, som er definert astronomisk og varierer i lengde.

I undervisning brukes ordet *time* også om perioden undervisningen varer, og man kan for eksempel si «timen varte i 45 minutter».

Ordet *time* har sin opprinnelse i norrøne *tími*, som betyr «tid; gang». Legg merke til at det engelske ordet *time* betyr «tid, gang», og at tidsenheten time heter *hour*.

## Ord og uttrykk

* *de små timer*, de første timene etter midnatt
* *den siste time*, tiden da man skal dø
* *i ellevte time*, i siste liten
* *på timen*, øyeblikkelig

## Se også

* Kvarter, en kvart time
* Glass (maritimt), en halv time
* Vakt (tidsenhet), fire timer

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sekund

**Sekund** er den grunnleggende SI-enheten for måling av tid.
Flere av de andre SI-enhetene er definert ut fra sekundet.

Ordet *sekund* kommer fra det latinske uttrykket *pars minuta secunda* som betyr «andre forminskelsesgrad». Dette henspiller på én time redusert to ganger – til minutt og deretter sekund.

I vanlig bruk er ett sekund lik 1⁄60 minutt eller 1⁄3600 time eller 1⁄86 400 døgn. I vitenskapen er sekundet teknisk definert i forhold til strålingen fra cesium-133-atomet ved null kelvin.

## Nåværende definisjon av SI-sekundet

Siden 1967 er ett sekund definert som varigheten av 9 192 631 770 perioder av strålingen som svarer til overgangen mellom de to hyperfine nivåene av grunntilstanden til cesium-133-atomet ved null kelvin. Frekvensen av denne strålingen er dermed 9 192 631 770 hertz, eller ca. 9,19 GHz.

## Tidligere definisjoner av sekundet

I gammel tid ble ett sekund regnet som tiden mellom to hjerteslag i hvile hos en frisk person.

I en periode var ett sekund definert som 1⁄86 400 av ett gjennomsnittlig soldøgn.

Fra 1960 var ett sekund definert som 1⁄31.556.925,9747415 av det tropiske året pr. 0. januar 1900 kl. 00.00. Ut fra dette var ett år tilnærmet lik 365,2422 døgn. Lengden av ett sekund var den samme i denne definisjonen som den er i dag.

Mellom 1. januar 1961 og 1. januar 1972 var UTC-sekundet litt lengre enn SI-sekundet, og ble endret med jevne mellomrom for å tilnærme seg jordens rotasjon. Nåværende definisjon av UTC, som istedet bruker skuddsekund, ble tatt i bruk fra 1. januar 1972.

## Ett ekstra sekund

31.12.2005 kl. 23.59.60 UTC ble det lagt til ett sekund. Dette skjedde også 31.12.2008 kl. 23.59.60 UTC, 31.06.2012 kl. 23.59.60 UTC, 31.06.2015 kl. 23.59.60 UTC og 01.01.2017 kl. 00.59.60 norsk tid. Dette er fordi Jorden roterer uregelmessig, mens de rundt 400 atomurene, som bestemmer verdens «legale tid», UTC, går jevnt. På noen avanserte klokker vises skuddsekundet som 23.59.60 UTC i ett sekund før den tikker videre.

## Referanser
# Minutt

*Se også: Minutt (symbol)*
**Minutt** (forkortet **min**) kommer fra det latinske uttrykket *pars minuta prima* som betyr «første forminskelsesgrad». I oldtidens matematikk var dette én sekstiendedel av en enhet, og opprinnelsen til denne inndelingen er babylonsk matematikk som brukte et tallsystem med grunntall 60 (seksagesimalsystemet).

Ett minutt tilsvarer 60 sekunder. Tidsenheten minutt oppstod som en 1⁄60 av én time, og minuttet ble videre inndelt i seksti sekunder.[*trenger referanse*]

I geometri er ett **minutt** 1⁄60 av én grad og omtales gjerne som ett bueminutt.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Måned

Månen har gitt navn og omtrentlig lengde til tidsenheten måned.
En **måned**, et **måneverv** eller en **kalendermåned** er en enhet for tid, brukt i en kalender, som er omtrent like langvarig som den naturlige perioden relatert til bevegelsen til månen. Den inkluderer alle døgn, fra og med det første til og med det siste, i én måned.

Hvor lang en måned er, kommer an på hvilket kalendersystem som benyttes; luna-kalendere regner én måned som én månefasesyklus, mens en lunisolarkalender tar hensyn til både månefaser og solen.

Det tradisjonelle konseptet oppstod ved å måle kretsen av månefasene, hvor slike måneder er synodiske måneder som varer 29 døgn 12 timer 44 minutter og 2,9 sekunder. Fra fremgravde tellestaver har forskere en teori om at menneskeheten har telt dager i relasjon til månens faser fra så tidlig som den paleolittiske tidsalder.

*Akkurat nå* er det *juni* måned, ifølge den gregorianske kalenderen, som vi benytter i Norge.

## Måneder i den julianske og gregorianske kalender

Den gregorianske kalenderen (og den julianske kalenderen før den) har tolv måneder:

1. januar med 31 døgn,
2. februar med 28 døgn eller 29 i skuddår,
3. mars med 31 døgn,
4. april med 30 døgn,
5. mai med 31 døgn,
6. juni med 30 døgn,
7. juli med 31 døgn,
8. august med 31 døgn,
9. september med 30 døgn,
10. oktober med 31 døgn,
11. november med 30 døgn,
12. desember med 31 døgn,

|  |  |
| --- | --- |
|   | dvs. |
|  | syv måneder med 31 døgn (januar, mars, mai, juli, august, oktober og desember), |  |  |
|  | fire måneder med 30 døgn (april, juni, september og november) |  |  |
|  | og én måned med 28 eller 29 døgn (februar). |  |  |

## Huskeregel for antall dager i en måned

På en knyttneve ved fingerrøttene kalles de utstikkende knokene «31» og mellomrommene «30». Når telling starter på pekefinger-knoken med januar og man fortsetter å telle, inklusive mellomrom, februar, mars, … kommer man frem til juli på lillefingerknoken. Her snus tellingen på det viset at lillefingerknoken også teller for august (eller det startes forfra på pekefingeren igjen). Dette gir korrekt antall dager i hver eneste måned. Det er et unntak for korte februar, der skuddårsreglene må brukes for å finne antall dager som er 28 eller 29.
# Natt

Verden ved nattestid slik den ser ut fra verdsrommet (Sammensatt satellittbilde fra NASA)
Månelys natt ved Bjertnessjøen i Romeriksåsene.
**Natt** er tiden når et område vender vekk fra solen slik at det er mørkt. Det er alltid natt på noe mindre enn halvparten av jorden. (Atmosfæren krummer sollyset, slik at solen er synlig selv om den egentlig står noe under horisonten.) Nær polområdene kan en natt vare over mangfoldige døgn omkring vintersolverv.

Natt defineres i luftfarten som det tidsrom hvor solen står mer enn 6 grader under horisonten. Natten avløser kveld og blir avløst av morgen.

Meteorologisk institutt definerer «natt» som perioden mellom midnatt (kl. 0.00) og kl. 6.00.

## Se også

* Dag

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.