Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dag

| dag |
| --- |
| Jordens rotasjon avbildet av Deep Space Climate Observatory, som viser aksetilt |
| Generell informasjon |
| Navn | dag |
| Enhetssystem | SI-systemet |
| Enhet av | varighet |
| Enhetssymbol | d |
| **Enhetskonvertering** |
| *1 dag i …* | *… er det samme som …* |
|    timer |    24 t |
|    minutter |    1 440 min |
|    sekunder |    86 400 sek |

En **dag** er tidsperioden for en full rotasjon av jorden i forhold til solen. I gjennomsnitt er dette 24 timer (86 400 sekunder). I løpet av en dag på et bestemt sted, opplever man morgen, formiddag, ettermiddag og natt. Denne daglige syklusen driver døgnrytmer i mange organismer, som er avgjørende for mange livsprosesser.

En samling av sekvensielle dager er organisert i kalendere som datoer, nesten alltid i uker, måneder og år. En solkalender organiserer datoer basert på solens årlige syklus, og gir konsistente startdatoer for de fire årstidene fra år til år. En månekalender organiserer datoer basert på Månens månefase.

I vanlig bruk starter en dag ved midnatt, skrevet som 00:00 eller 12:00 i henholdsvis 24- eller 12-timers klokker. Fordi tiden ved midnatt varierer mellom steder, er tidssoner satt opp for å lette bruken av en enhetlig standardtid. Andre konvensjoner brukes noen ganger, for eksempel teller den jødiske religiøse kalenderen dager fra solnedgang til solnedgang, så den jødiske sabbaten begynner ved solnedgang på fredag. I astronomi begynner en dag ved middagstid, slik at observasjoner gjennom en enkelt natt registreres som å skje på samme dag.

I spesifikke applikasjoner er definisjonen av en dag litt modifisert, for eksempel i SI-dagen (nøyaktig 86 400 sekunder) som brukes til datamaskiner og standarder, lokal gjennomsnittlig tidsregnskap for jordens naturlige fluktuasjoner på en soldag, og stjernedag og siderisk dag (ved hjelp av himmelsfæren) brukt til astronomi. I noen land utenfor tropene praktiseres sommertid, og hvert år vil det være en 23-timers sivil dag og en 25-timers sivil dag. På grunn av små variasjoner i jordens rotasjon, er det sjeldne tider når et sprangsekund vil bli satt inn på slutten av en UTC-dag, og selv om nesten alle dagene har en varighet på 86 400 sekunder, er det disse eksepsjonelle tilfellene av en dag med 86 401 sekunder (i det halve århundret som strekker seg fra 19272 har det vært 270 sekunder på totalt 19272 til 2 sekunder. satt inn, altså omtrent en gang annethvert år).

## Se også

* Natt
* Måned
* I dag
* Middag

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Day – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Day – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Døgn

**Døgn** (fra *norrønt*) eller **jorddøgn** er en grunnleggende astronomisk tidsenhet. I astronomien opererer man med ulike døgn: et «sant soldøgn», et «middelsoldøgn» (24 timer) og et «stjernedøgn» (23 timer, 56 minutter og 4 sekunder).

I middelalderen og tidligere, i norrøne og fler språk, betø *dœgr* kun 12 timer. Natten varte 12 timer óg dagen, uavhengig av om det var vinter eller sommer. Timene kunne med andre ord være lengre og kortere avhengig av nattens og dagens lengde i sommer og vinterhalvåret.

Siden 1967 har SI-systemets grunnenhet for tid, sekundet, vært definert til varigheten av 9 192 631 770 perioder av strålingen som svarer til overgangen mellom de to hyperfine nivåene av grunntilstanden til cesium-133-atomet ved null kelvin. Før var sekundet definert til 1⁄86400 av et 24-timers middelsoldøgn. Ettersom det astronomiske døgnets varighet varierer gikk man vekk fra å definere tid som astronomiske forhold.

For 680 millioner år siden varte et jorddøgn bare 22 timer. Jordens veksling mellom springflo og nippflo etterlater seg spor i laguner der det avleires materiale med ulik kornstørrelse. I urgamle lagune-sedimenter i South Australia er det avleiret korn fra prekambrium, og analyse av disse påviste at Jorden den gang roterte betydelig raskere enn i dag - en omdreining tok rundt 22 timer. Steiner med en alder på 1,4 milliarder år, funnet i Kina, tyder på at døgnet den gang varte i 19 timer. Men Jordens omdreiningshastighet er svært stabil - den senkes med bare 1,8 millisekund hvert hundreår, så det vil ta 200 millioner år å vinne en ekstra time.

Et døgn kan også bety dag og natt på andre planeter, f.eks. varer et Jupiter-døgn 10 timer.

## Kalenderdøgn

I tillegg til å være en tidsenhet av nevnt varighet, kan «døgn» også bety et 24 timer langt tidsintervall med start kl. 00.00 og slutt 24.00 (også kalt «kalenderdøgn»). Et kalenderdøgn er et 24 timer langt tidsintervall med start kl. 00.00 og slutt 24.00. Dette inndeles normalt i følgende intervaller:

* Natt (00.00 - 06.00)
* Morgen (06.00 - 09.00)
* Formiddag (09.00 - 12.00)
* Ettermiddag (12.00 - 18.00)
* Kveld (18.00 - 24.00)
* Middag er kl. 12.00.
* Midnatt er kl. 00.00.

## Referanser

## Se også

* Dag
* Natt
# Kriminalfilm

**Kriminalfilm** er en filmsjanger som ligger forholdsvis nær opp til sitt litterære motstykke – kriminallitteratur. Kriminalfillmer kan være filmer hvor handlinger er lagt til et kriminellt miljø eller hvor en spesifikk kriminell handling forsøkes oppklart. Hvis det er snakke om å oppklar kriminelle handlinger som fremstår som intrikate kriminalmysterier kan det ofte betegnes som en mysteryfilm. Kriminalfilmen er også nær beslektet med film noir-sjangeren.

## Eksterne lenker

* (en) Crime films – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Dramafilm

**Dramafilm** er en filmsjanger som for det meste omhandler mellommenneskelige og følelsesmessige forhold. Tema som rusmiddelavhengighet (inkludert alkoholisme), rasemessige fordommer, religiøs intoleranse, fattigdom, kriminalitet og korrupsjon kan være tema i dramafilmer, hvor rollefiguren gjennom én eller flere av disse kommer i konflikt med seg selv, andre eller samfunnet generelt.

Eksempler er filmer som *Christiane F. – Å være ung er for jævlig* (heroinavhengighet og prostitusjon), *Pianisten* (jødeforfølgelse), *Romper Stomper* (rasisme), *Tala! Det er så mørkt* (rasisme), *Gandhi* (samfunn), *Fornuft og følelser*, *A History of Violence*, *Apokalypse nå!*, *Country: Angstens høst* og *Citizen Kane*.

Drama er trolig den meste brukte filmsjangeren. Den har som de fleste andre en rekke subkategorier som krigsdrama, romantisk drama, actiondrama osv. Et typisk krigsdrama er *Hjortejegeren*, et typisk romantisk drama *Den store Gatsby* og et typisk actiondrama *First Blood*. Dramaserier fra Sør-Korea kalles K-dramaer og har blitt svært populært siden 1990-årene.

## Eksterne lenker

* (en) Drama films – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Filmregissør

Filmregissør under arbeid med en filmscene  Foto: Andrew Dunn
**Filmregissør** er den kunstnerisk ansvarlige i en filmproduksjon, og dermed for visualiseringen av filmmanuskriptet. Regissøren står for filmens kreative og dramatiske aspekter og instruerer de tekniske operatørene og skuespillerne under innspillingen av filmen. Utover det å instruere handlingen foran kameraet, som omfatter skuespillet og dialogen, orkestrerer regissøren også kamerainnstillinger og -bevegelser, lyd, lyssetting og alle andre aspekter som bidrar til filmens endelige audiovisuelle uttrykk, også kalt Mise en scène.

Innenfor europeisk film er det tradisjon for at filmregissøren har stor kunstnerisk kontroll med filmen, mens mange regissører i for eksempel Hollywood er underlagt og utvelges av produsenten, som har det endelige ansvaret overfor filmselskapet og beslutningskompetansen i spørsmål om alt fra manuskriptet til den endelige klippingen av filmen.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Film directors – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Koreansk

*«Koreansk» kan også referere til Korea og koreanere.*

| Koreansk |
| --- |
| 한국어 |
|  |
|  |
| Brukt i | Sør-Korea, Nord-Korea, Kina, Japan, USA, Canada, Malaysia, Russland  |
| Antall brukere | 77 300 000 (2019) |
| Lingvistisk klassifikasjon | Koreansk |
| Skriftsystem | hangul, hanja  |
| Offisiell status |
| Offisielt i |  Nord-Korea  Sør-Korea |
| Normert av | Gungnip gugeowon |
| Språkkoder |
| ISO 639-1 | ko  |
| ISO 639-2 | kor  |
| ISO 639-3 | kor  |
| Glottolog | kore1280  |
|

---

 **Wikipedia på koreansk**  Koreansk på Wiktionary  |

**Koreansk** er et agglutinerende språk som snakkes av vel 78 millioner mennesker. Det er offisielt språk i Korea (Nord-Korea og Sør-Korea), men også minoriteter i Kina, Japan og USA snakker språket – se koreaner.

Det koreanske skriftspråket, hangul (i Sør-Korea) eller chosŏn'gŭl, (i Nord-Korea) er alfabetisk og fonetisk. I Sør-Korea brukes det noen steder også kinesiske skrifttegn, hanja.

## Slektskap

Koreansk er i den koreanske språkfamilien, sammen med jeju og yukjin som vanligvis har blitt regnet som dialekter av koreansk, men som på grunn av sine merkverdige forskjeller fra koreansk kan og ofte blir regnet som sine egne språk. I tillegg er den sannsynligvis i slekt med utdødde språk som baekje og goguryeo. Koreansk har ofte blitt ansett å være et medlem i den kontroversielle altaiske språkfamilie, men dens slektskap med andre språkfamilier har aldri blitt sikkert demonstrert.

## Grammatikk

Koreansk klassifiseres som et SOV-språk, der subjektet innleder en setning, etterfulgt av objektet, og så av verbet.

## Skriftsystem

*Hovedartikkel: Hangul*
Koreansk ble opprinnelig skrevet med kinesiske tegn, kalt for hanja. Nå skriver man en unik alfabetisk skrift hangul innført av Kong Sejong i 1443. I Sør-Korea skrives navn på hangul, men en supplerer ofte med hanja. I Nord-Korea bruker man bare hangul. Ved translittering av koreansk brukes flere ulike system. I Nord-Korea brukes offisielt McCune-Reischauersystemet. I 2000 gikk Sør-Korea over til offisiell bruk av en revidert romanisering. I tillegg finnes Yale-romaniseringen som i hovedsak benyttes av lingvister.

## Det koreanske alfabetet

Det koreanske alfabetet består av 14 konsonanter og 10 vokaler:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Konsonanter ㄱ – G, K
* ㅋ – K
* ㄷ – D
* ㅌ – T
* ㅂ– B
* ㅍ – P
* ㅈ – J
* ㅊ – CH
* ㅅ – S
* ㅎ – H
* ㅁ – M
* ㄴ – N
* ㅇ – NG
* ㄹ – R, L

  |   | **Vokaler ㅏ– A
* ㅓ– EO
* ㅗ – O
* ㅜ – U
* ㅡ – EU
* ㅣ– I,YI
* ㅑ– YA
* ㅕ– YEO
* ㅛ – YO
* ㅠ – YU

  |

## Se også

* Koreanske dialekter
* Koreanske språk

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Korean language – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Korean - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
* The National Institute of The Korean Language (koreansk)

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Black Mass

| *Black Mass* |
| --- |
|  |
| Generell informasjon |
| Sjanger | Drama Biografi Action Kriminalfilm |
| Utgivelsesår | 2015 |
| Prod.land | USA |
| Lengde | 122 min. |
| Språk | Engelsk |
| Bak kamera |
| Regi | Scott Cooper |
| Produsent | Scott Cooper John Lesher Patrick McCormick Brian Oliver Tyler Thompson |
| Manusforfatter | Mark Mallouk Jez Butterworth |
| Basert på | *Black Mass* Dick Lehr Gerard O'Neill |
| Musikk | Junkie XL |
| Sjeffotograf | Masanobu Takayanagi |
| Klipp | David Rosenbloom |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Johnny Depp Joel Edgerton Benedict Cumberbatch Kevin Bacon Jesse Plemons Peter Sarsgaard Dakota Johnson Corey Stoll |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 2,35:1 |
| Prod.selskap | Warner Bros. Pictures |
| Eksterne lenker |
| Offisielt nettsted
 |
| IMDb
 |

Black Mass er en amerikansk biografisk drama/kriminalfilm fra 2015. Filmen er regissert av Scott Cooper, skrevet av Mark Mallouk og Jez Butterworth, og har Johnny Depp, Joel Edgerton, Benedict Cumberbatch, Kevin Bacon, Jesse Plemons, Peter Sarsgaard, Dakota Johnson og Corey Stoll i hovedrollene.

## Om filmen

Filmen er basert på boken *Black Mass: The True Story of an Unholy Alliance Between the FBI and the Irish Mob*. Den har kinopremiere i Norge 13. november 2015.

## Handling

John Connolly og James «Whitey» Bulger vokste opp sammen på gatene i South Boston. Tiår senere, på slutten av 1970-tallet, møtes de igjen. Connolly var blitt en sentral skikkelse i FBIs Boston-kontor, mens Bulger var blitt gudfar av den irske mafiaen. Det som skjedde mellom dem – en skitten avtale om å utveksle hemmeligheter og å oppløse Bostons italienske mafia i samme slengen – kom ut av kontroll, og det ledet til mord, doplanging, pengeutpressingstiltaler, og til slutt at Bulger kom med på *FBI's Ten Most Wanted List*.

## Rolleliste

* Johnny Depp som Whitey Bulger
* Joel Edgerton som John Connolly
* Benedict Cumberbatch som Bill Bulger
* Kevin Bacon som Charles McGuire
* Jesse Plemons som Kevin Weeks
* Peter Sarsgaard som Brian Halloran
* Dakota Johnson som Lindsey Cyr
* Corey Stoll som Fred Wyshak
* Juno Temple som Deborah Hussey
* Adam Scott som Robert Fitzpatrick
* Julianne Nicholson som Marianne Connolly
* W. Earl Brown som Johnny Martorano
* Rory Cochrane som Steve Flemmi
* David Harbour som John Morris
* Brad Carter som John McIntyre
* Jamie Donnelly som Mrs. Cody
* James Russo som Agent Scott Gariola
* Erica McDermott som Mary Bulger
* Jeremy Strong som Josh Bond
* Scott Anderson som Tommy King
* Bill Camp som John Callahan
* Anthony Molinari som Paddy McAloon

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Black Mass (film) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) *Black Mass* på Internet Movie Database

* (no) *Black Mass* hos Filmweb

* (no) *Black Mass* hos Filmfront (arkivert versjon)

* (sv) *Black Mass* i Svensk Filmdatabas

* (da) *Black Mass* i Danmark Nationale Filminstitut

* (fr) *Black Mass* på Allociné

* (nl) *Black Mass* på MovieMeter

* (en) *Black Mass* på The Movie Database – film

* (en) *Black Mass* på Rotten Tomatoes

* (en) *Black Mass* på Metacritic
# The Korea Herald

| The Korea Herald  |
| --- |
| Type | Dagsavis |
| Format | Tabloid |
| Grunnlagt | august 1953 |
| Pris | 1000 won |
| Utgiver | Park Haeng-hwan |
| Redaktør(er) | Choi Nam-hyun |
| Språk | engelsk |
| Nettsted | www.koreaherald.c (en) |

The Korea Herald er en sørkoreansk engelskspråklig dagsavis, etablert i 1953 under navnet *The Korean Republic*. Avisa kommer ut i Seoul i Sør-Korea. Redaksjonen på 60 ansatte består av koreansk- og engelskspråklige medarbeidere. Avisa inkluderer også nyhetsmeldinger fra internasjonale nyhetsbyråer som Associated Press.

Avisa gis ut av Herald Media, som også står bak aviser som den koreanskspråklige dagsavisen *The Herald Business*, den engelskspråklige ungdomsavisa *The Junior Herald* og ukeavisa *The Campus Herald*, en koreanskspråklig avis for universitetsstudenter.

Herald Media er en aktiv medspiller i arbeidet med å spre utdanning og opplæring i engelsk blant sørkoreanere.

*The Korea Herald* er medlem av Asia News Network.

## Historie

Første utgave kom ut etter Koreakrigen, i august 1953 og bestod av fire sider i tabloidformat under navnet *The Korean Republic*. I 1958 kom avisa med en 84 siders jubileumsutgave. På dette tidspunkt den største avisutgaven noen sinne utgitt i Sør-Korea. I 1962 kom avisa ut med sitt første utdanningsbilag og etablerte *The Korean Republic English Institute* (Korea Herald Language Institute).

I 1965 ble navnet endret til *The Korea Herald*. I 1973 åpnet avisa et avdelingskontor i Los Angeles. Datautstyr ble installert i 1975 og i 1982 ble det etablert en egen internasjonal utgave bestående av 8 sider i tabloidformat.

Nettstedet ble etablert i 1995. I august 2000 utvidet avisa dagsutgaven til 20 sider.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted
# Korea JoongAng Daily

| *Korea JoongAng Daily* |
| --- |
| Type | Avis |
| Grunnlagt | 0 sekunder siden |
| Eier(e) | JoongAng Ilbo |
| Språk | Engelsk |
| Nettsted | koreajoongangdaily.... (en) |

Korea JoongAng Daily er en av de tre engelskspråklige dagsavisene i Sør-Korea, og gis ut av *JoongAng Ilbo*. Avisa er i hovedsak en nyhetsavis med egenproduserte nyheter, men benytter også oversatt materiale fra utgiverselskapet. *Korea JoongAng Daily* selges sammen med *The International Herald Tribune*. Avisa byttet navn fra *The JoongAng Daily* til dagens for å markere sitt 10-årsjubileum 18. oktober 2010.

## Eksterne lenker

* JoongAng Daily

Autoritetsdata
# The Korea Times

| *The Korea Times* |
| --- |
|  |
| Land | Sør-Korea |
| Type | Periodikum, avis |
| Frekvens | 1 dag |
| Grunnlagt | 1. november 1950; 75 år siden  |
| Eier(e) | Hankook Ilbo |
| Grunnlegger(e) | Helen Kim |
| Utgiver | The Korea Times Company  |
| Språk | Engelsk |
| Nettsted | www.koreatimes.co (en) |
|

---

The Korea Times på Commons |

| The Korea Times |
| --- |
| Hangul | 한국일보 |
| Hanja | 韓國日報 |
| Revidert romanisering | Hanguk Ilbo |
| McCune-Reischauer | Han'guk Ilbo |

The Korea Times er den eldste av de tre engelskspråklige dagsavisene i Sør-Korea. De to andre er *The Korea Herald* og *Korea JoongAng Daily*. Avisa er en del av mediegruppen som også gir ut den koreanskspråklige avisa *Hankook Ilbo*, samt *Sports Hankook* og *Seoul Economic Daily*.

Første utgave kom ut 1. november 1950, og ideen var å være en portal til Sør-Korea for utlendinger og diplomater.

I mai 2006 gikk avisa over fra å bruke McCune-Reischauer til det offisielle romaniseringen for å beskrive koreanske navn.

## Referanser

## Eksterne lenker

* The Korea Times